BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 1&3 



Sălbatică şi le punem într'un vas de io litri de apă şi se lasă de se 

 plămădesce până ce lichidul începe a se îngălbeni puţin. 



Atuncî se strecoră lichidul ; iar florile se pun în faţa soreluY unde 

 se lasă de se soresc 2 — 3 cesurY; dar apoY se strâng într'o pânză- 

 tură, se legă bine şi se introduc în lichidul strecurat care se pune 

 la fert. 



In timpul fierbere! în mal multe rândurî se storc petalele spre a 

 'şî lăsa în lichid totă materia colorantă şi se adaugă 20 — 30 gr. 

 piatră acră (S04)4x'\l2K2, Alaun potasic, bine pisat. Alaunul se 

 adaugă spre a fixa colorea pe lucrurile ce voim a colora. In lichi- 

 dul ast-fel preparat, se introduc lucrurile ce voim a colora şi se 

 fierb împreună ca vr'o douS cesurî. 



In urmă se scot lucrurile şi după ce se clătesc în apă curată, se 

 pun la svântat. 



Dacă nu s'a fixat tocmaî bine colorea, S3 maî introduc încă o 

 dată în lichidul colorat şi se maY fierb un ceas după care apoY se 

 clătesc, se pun la svântat şi apoY se pot întrebuinţa. 



Cu acesta colore se vopsesc firele de lână din carY se fac vărgY 

 galbene, la strae, velniţe, la diferite aşternuturY, la brâne (cingă- 

 torY de mijloc) ; iar din firele de tort de in se fac ţ^săturY subţirY 

 ca şervete, ştergăruţe (prosope micY), în care se amestecă şi poţin 

 borangic *). 



III. Galben din aîior (galben ruginia) 



Descrierea. — Aliorul (Euforbia-helioscopia) (^\s p'alociirea, 

 laptele cuculuY saQ Areu, face parte din familia Malvaceilor tribul 

 Euforbiaceilor, cresce în totă România. Se găsesce în Moldova 

 centrală şi superioră, precum şi în judeţul Bacău, în judeţul Pra- 

 hova (la Breb, la Teşila, la Ocina, la Sinaia, către polele FurniceY, 

 la Comarnic şi la Predeal, în Muscel (la ConţescY) ; în Gorj pe ma- 

 lul jiuluY; în MehedinţY la Vârciorova (prodromu fl. rom. p. 174). 



a) Prepar aţiunea. — Pentru a prepara din alior safl laptele cu- 

 caluY, un galben ruginia, se tae planta din faţa pămîntuluY, când e 

 înflorită, de obiceiu cam pe la S-tu Ilie (20 Iulie) şi se piseză trun- 



') Când voim a dobândi un galben maî închis, n'avem de cât să adăugăm 40 — 50 gr. 

 piatră acră (S04)4Al5K2. 



întrebuinţările sunt identice cu cele de uiaî sus, expuse la galben din rapiţa selbatică. 



