BULETINUL SOGlETAŢEI DE SGIINŢE 'i03 



Oule îDcondeiete 



După ce oule ati fost făcute galbine, se încondeie cu un condei 

 muiat în ceră topită. Cu acel condeid se fac nisce linit drepte, apoî 

 diferite felurî de florî şi frunte, căutând a imita pe cele naturale. 

 Aşa; frunza de stejar^ florea mSruluî, peştele în coteţ, ferul plugu- 

 luî, calea rătăcită, sunt atâtea şi atâtea desenurt pe carY femeile le 

 fac pe cojele culelor. 



După ce s'aQ încondeiat ast-fel se introduc — fără a se împietri — 

 în băcanul cu sovârf şi se pun la fiert. 



După ce s'ati fiert, se scot şi se şterg" cu un şervet curat. Oul se 

 coloreză în roşu-deschis ; iar pe unde a fost cera române galben. 



Uniî nu fac oulele galbine, ci albe le încondeie şi le pune în bă- 

 can ; iar alţiî le împietresc albe neîncondeieteşile introduc în băcan. 



Cele condeiete pe alb, se fac roşiî-deschise ; iar pe unde a fost 

 cera rSmân albe. 



CAPITOLUL IV 



GOLOREA ALBASTRA 



I. U sucul 



Albastru din iisuc. — Pentru a se prepara acesta colore se ia 

 usuc (apa în care se fierbe lâna când se spală) şi se pune într'un 

 vas de lemn (o putină), care are pe fund cenuşe. 



Peste cenuşa de pe fundul vasuluf se t6rnă usucul bine fiert ; iar 

 într'acestea se adaugă lolachiu, ^\s şi piatră albastră sau piatră de 

 fote (Albastru de Prusia). Acest amestec se lasă de se plămădesce 

 cel puţin 3 (Jile. 



După ce piatra albastră s'a disolvat, se introduc firele, carY după 

 o 4i ş'o nopte (24 ore) se scot şi se pun la svântat. 



Dacă n'aQ dobîndit colorea dorită, firele se maî introduc încă o 

 dată în usuc. 



Intr^acestă preparaţiune se introduc firele de lână din carî se fac 

 fote albastre, androce, v^rgî albastre la strae, velinţe, cadrilaturî, 

 brâne şi altele. 



II) Albastru din leşie. — Pentru a se prepara albastru din leşie 

 se procede în modul următor : 



Se fierbe apă curată satt de ploe şi se tornă peste cenuşe într'un 



