222 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Aşa preparaţi culorile sătencile nostre maY înainte. Acjî amă- 

 gite, de aparenta eftinătate a producţiunilor chimice, cunoscute 

 sub numele de analine şi de uşurinţa preparăret au părăsit încetul 

 cu încetul aceste fericite preparaţiunî, pe carî regretându-le recu- 

 nosc singure că sunt mult mat bune prin resistenţa culoreî. 



Intru cât sătencile şi în culoritul cu analine întrebuinţeză alte 

 substanţe de cât vitriolul^ cred că nu'î de prisos şi acest proce- 

 deu care e aprope unicul, şi anume : Pentru t6te culorile mat în- 

 tâiQ se împietresc firele cu piatră acră disolvată în una din urmă- 

 torele substanţe : borş, zemă de varză şi zemă de murături^ în- 

 călzite. 



Firele împietrite se bagă apoY în culorea ce voim a le da pre- 

 parată ast-fel : Se plămădesce analina în rachiu ort în oţet de vin, 

 se amestecă cu zemă de împietrelă, maY adăogându-se la nevoe, 

 şi se vîră firele carY se scot în urmă colorate. 



Terminând trebue să spun că datele ce am adunat sunt de prin 

 comunele maY depărtate de oraş şi maY ales de la munte, unde in- 

 dustria casnică e încă în flore, constituind ocupaţiunea capitală a 

 românceY, unde cuvintele d-luY Th. D. Speranţă sunt realitate : 

 jjicY depănătore, dincolo râschitore, dincolo iţe, dincolo spată, din- 

 colo tort, dincolo fuse, unde te întorceaY numaY stative şi pânză 

 vedeaY»*). 



In jurul oraşuluY, cu părere de rgQ trebue să spun, că se adeve- 

 resce cJicStorea : 



Ard'o focul cânepa, 

 Mai bun'america ! 



căcY dintre tote procedeele de văpsit firele, nu am aflat de cât unul 

 singur şi care cât p'aci era să *1 uit, dar fiind-că mi-1 amintesc şi 

 ca să fie ţinut maY bine minte, voiţi încheia cu el, iată-1 : 



Gogoşi de ristic ort piatră de ristic fiartă înegresce p&rul 

 capului^ cărunţit fără de vreme. 



*) Gazeta Sălenulut 'i^o. i,anul XV, pag. IO, 



