228 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



negricios, de grosimea firululf de grâu, în patru dungY, înalt de 

 o jumătate metru, cu inflorescenţa definită şi cu florY roşiî-albas- 

 tre ca florea feruluY, cresce prin ţelinî vecht şi prin câmpii necul- 

 tivate, alăturY cu porumbari! şi rosariî sdbatict. In timpul înfloritu- 

 lui, în luna Iunie se jumole soverful din păment cu rădâcinY cu tot 

 şi se face snopişorî saQ măldănişe, conservându-se la uscătură 

 pentru trebuinţa negrituluî. Iar când voim să obţinem negrela, 

 ferbem asemenea snopT de soverfcâte unul saQ duoS, dupe mări- 

 rea saQ cantitatea materiilor de colorit în apă limpede puse în 

 căldărî marY sau cazane de colorit până ce planta *şt varsă 

 totă colorea negriciosă ce conţine 5 apoY se dă jos dupe foc vasul, 

 se scote soverful din cazan care numaî servesce la nimic şi dupe 

 aceia se introduc materiile de colorit, fie lânurî, sculurt, jerebit, orY 

 haine d'a gata ca : surtuce, epângele, etc, cu observaţia ca aceste 

 materiî să fi fost înainte bine spălate şi bine uscate, ferite de un- 

 sorY, pete, de cart nu se prinde negrela. 



Dupe ce materiile s'au instodus de treî ort în negrela sov^rfuluT 

 şi dupe ce de treî orî s'a uscat la sore, cum voiţi arăta mat jos la 

 Reguli generale, nota a]^ 6j, cj şi dj^ de sub acesta colore, — 

 atuncT se mat face o ultimă lucrare la materiile negrite ce se 4ice 

 «faţuire» ; adică se încăl^esce puţin negrelile şi se amestică puţin 

 Calaican, (sare minerală, fabricată din pirite de fer), în z^ma de So- 

 v^rf ca 30 grame la deca-litru de negrela, spre a închide colorea 

 desSvîrşit ; dupe care operaţie materiile se usucă de negrelT, apoî 

 se transportă la ape curggtore, rîurî sau bălţt, heleştae, spre a 

 spăla bine materiile, când sunt finite. 



2. In lipsă de soverf, care este cel mat preferat pentru negrelî, 

 colorea negră se maY obţine şi din c6ja arborelut numit arţar. 

 Se produce ast-fel : se jup6e cu cuţitul coja arţaruluY, primăvara 

 când coja e plină de must, saQ în orY-ce timp al anuluY, fiind-că 

 arţarul se află prin tote pădurile, numat că atuncî trebue maî 

 multă coje flind-că nu conţine mult tanin ; apot se pun aceste cojY 

 în căldare, se tornă apă până ce se acoperă cojile şi nicî de cum 

 maY multă, căcY atuncY obţinem lichidul slab^) se ferbe mult pe foc 

 tot ca şi soverful, apoY din acea fertură obţinem un lichid vînăt- 



*) Acesta porţiune de apS s^ se observe nu numaî Li colorile clin coji, ci şi la cele 

 extrase din plante, r^dăcinT, flori, fructe. 



