BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 229 



oŢâlbuî, dar tare astriginte şi argăsitor, care este taninul scorţeY. 

 Aşteptăm până se maî răcesce puţin lichidul şi începem a presăra 

 calaican şi mestecând încontinuu până ce la moment zema se face 

 negră, atuncî încetăm a maî pune calaican şi introducem materiile 

 de colorit carî staQ 24 ore, dacă n'a prins bine, se repetă o făţu- 

 ire cu coje prospătă. 



Calaicanul să nu se pună în lichid când e ferbinte, căcî se opă- 

 resce calaicanul şi nu produce bine colorea. 



Din arţar se obţine un negru funinginiti, maî slab ca cel de 

 soverf. 



3. Din coja de stejar tîngr (stejeriche limpede, iar nu tufă râ- 

 iosă sau jipan), ferbându-se în apă ca şi coja de arţar şi ameste- 

 cată cu aceiaşT porţie de calaican, se obţine aceiaşî negrelă, căcî 

 stejarul conţine cu mat multă abundenţă, sucul tanin. Asemenea 

 şi cojile de anin. — Cu materiile de colorat se procede tot ca şi la 

 negrela de arţar. 



4. Din smicelele tinere ale arbuştuluî înoşdren^ cu frunză cu tot 

 ferbendu-se şi amestecându-se cu calaican ca şi la coja de 

 stejar şi arţar, se obţine iaraşY negru, care maî ter(,liiî perde puţin 

 din colore devenind funinginiu. 



5. Din sciimpie se obţine iarăşî colore negră preferată de să- 

 tence. Scumpia este un arbust mic, cu nueluşe lemnose, înalte 

 de o jumState metru şi vinete, cu frunqle opuse ca şi liliacul ; 

 ea cresce în ogoe sati rotocole prin ţeline vechî nearate sati pe 

 obraţele viilor. Scumpia se culege primăvara sau cel maî târziu 

 vera în Iunie, când nu e trecută cu coptul ; tăindu-se nueluşile cu 

 secerea şi facendu-se micî măldăruşe cu frunte cu tot. Apoî 

 pentru maî bună conservare, se frâng nueluşile în micî bucăţî şi se 

 pun în sacî ca să nu străbată lumina soreluî, spre a îî evapora 

 sucurile şi la trebuinţă se ferbe în căldărî ca şi sovertul, dupe care 

 se introduc cănurile de vopsit. 



Din scumpie se obţine o negrelă tare ca şi cea de soverf, de 

 aceia în zema de scumpie se pune calaican tocmaî la finit, când 

 materiile s'ati înmuiat de treî orî ca şi în soverf, şi prea puţin pentru 

 făţuire. 



6. Din fructul nuculuî saQ din nucile verdî, până ce nu li se în- 

 tăresce coja (endocarpiul), se obţine o colore forte negră. Prepa- 



