230 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



raţia acesteY colorY se face ast-fel : Se tae nucile în feliî, se ferb 

 mult în căldare cu apă, până ce *şY varsă totă negrela; apoî când 

 se mat răcesce zema de nucî, se adaugă în ea prea puţin calaican, 

 dupe care se introduc materiile de colorit, uscându-se aceste ma- 

 tariî, dupe fie-care ^i de şedere în negrelî şi iarăşY înmuindu-se 

 până prind desăverşit văpsela. Bătrâni! sătenî din coja de nucî 

 prepară o negrelă de scris forte bună, ferbend maY multe nucî în 

 apă puţină. 



7. Din rădăcina de plomunâ, se obţine iarăşT o negrelă 

 bunicică. 



Plomuna a căreî denumire vine de la asemănarea foeî sale cu 

 plomunit, este o plantă aquatică, cresce prin bălţile şi alte ape stă- 

 tătore, şi pe marginea chiar a apelor stagnante. Foia sa (monoco- 

 tiledonă), plutesce la faţa apeY, şi florile sunt albe ca ghioceiT ; 

 când secă aceste ape prin luna lat cuptor, atunct se scote şi rădă- 

 cina plomuneT, care este mare ca buturuga de tufa, cântărind cele 

 maî mart până la 2 kilograme. Aceste rădăcint se spală bine de 

 nomolul în care aQ vegetat, apoT maY curând sati puţin maY târ- 

 ziu, dupe trebuinţă, se ferb în apă pusă în căldărY, până ce varsă 

 totă negrela, în care se pune şi puţin calaican, numaY spre a îm- 

 petri colorea, dupe care se înmoe materiile ca şi Ia sovârf. 



Reguli generale 



Nota a. — Materiile introduse în negrelY, nu pot sta maY mult 

 de 2 4ile apoY se scot şi se usucă bine la sore într'o 4^ dupe 

 care încălqlindu-se puţin negrela, se introduc iarăşY materiile pen- 

 tru a doua oră, unde staţi iarăşY 2 ^\\e şi iarăşY se scot şi se usucă 

 o 4i ; apoY iar se 'nmoe în negrelY pentru a treia oră, când sunt 

 fmite de colorit. Dacă n'a prins bine colorea, atuncY se pot făţui 

 cum am arătat la sovârf. 



Nota b. — Ca să se ţină tot-d'a-una lichidul de negrelă căldicel, 

 se obicYnuesce a se aşe^a vasul la odăY căldurose, iar vara la sore, 

 însă bine acoperit. In negrelY dupe ce s'a introdus materiile nicY 

 o-dată să nu lipsescă a se pune peste materiY fere calde, instru- 

 mente grele ca : topor, secure, fer de plug, drugurY, zăvore saQ 

 alte bucăţY de fer curat, carY staQ de la începutul până la finitul co- 

 lorituluY materiilor, — şi aceste fere aii farmecul maY cu semă în 



