234 BULETINUL SOGIETÂŢII DE SGIINŢE 



3. Galbenul se obţine şi din brobinfe, ce sunt fructele arborelulut 

 numit brobinţar care cresce prin selbele sau dumbrăvile pitice 

 de câmp. El este un arboraş de mărimea păduceluluTf şi abia 

 ajunge la înălţimea de 2 metri, fiind de fel lemn degenerat saQ bă- 

 trânicios. Fructele sale sunt nisce bobite galbene, micî şi rotunde 

 ca piperul negru şi atârnă în dese ciucurf cu micî codiţe, cart la 

 cules umple mâna. Culegerea brobinţelor trebue să se facă când 

 sunt maî necopte, şi odată culese se conservă în pungî mart de 

 pânză la uscătură, iar la trebuinţă se piseză în piuliţe şi numaî 

 până se sparg în dou6 treî, apoî se fierb în apă până îşY varsă 

 gălbinarea, şi în acesta gălbinare se tornă chizap (apă tare *), care 

 plămădesce şi limpezesce colorea. Nefiind chizap se pune piatră 

 acră ca la procedeul 1 de maî sus, dupe acesta se introduc mate- 

 riile carî se fierb puţin în chizap şi maî multicel când punem piatră 

 acră, până prind bine gălbinările. 



4. Din şofran de grădină obţinem un galben deschis lămâios, 

 fierbându-î numaî florile, însă fiind-că florile luî sunt migălose la 

 cules, de aceea se obţine prea puţină văpselă şi se întrebuinţeză 

 de sătence a reda colorea gălbue mătaseî sau borangiculuî ce per- 

 duse gogo.pile la fertul lor în apă, când se trage borangicul. 



IV. Colorea roşiu-cârâmidiu 



Colorea roşiu-cărămidin^ a căreî denumire vine de la faţa că- 

 rămideî de păment arsă în foc, se prepară de sătencile nostre în 

 dou6 modurî : 



I . Din rădăcină de roz6/^ (rubia tinctorum. Garanta), ce este 

 o rădăciiiă colorantă cu micî puncte sau globuleţe roşiî cleiose, 

 sub epidermul rădăcineî, în carî se află colorea grămădită. Aceste 

 rădăcinî ce vegeteză prin grădinî, se scot din păment vara, în mare 

 cantitate şi se conservă în târne la uscătură, iar când voim să ob- 

 ţinem colorea roşie dintr'însa, atuncî punem o oca saQ dou6 de 

 rădăcină într'un vas de aramă, asemenea turnăm peste ele şi borş 

 până se cutrop, şi aşa se fierbe la foc până ce rădăcinele devin al- 

 biciose, când se scot şi se aruncă, iar în loc se introduc cănurile 

 carî fierb până prind colorea. Dacă materiile nu a prins bine co- 



V Ca o lingura de masa la vadra de lichid. 



