BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINTE 235 



lorea din causa vechimeî rădăcinilor de roibie, atuncT se maî adaogă 

 roibie, iar materiile se usucă şi se introduc din nou în colore. 



In lipsă de borş se pot fierbe rădăcinile de roibie în apă prepa- 

 rată maY 'nainte cu piatră acră, asemenea borşuluT. 



2. Roşiu cărămiziii se maî pote obţine şi din Brochin, ce este un 

 fel de material lemnos, mole ca iasca, de forma putregaiulut de 

 lemne şi de colore roşiatică ca băcanul adus din străinătate, iar de 

 sătence cumpărat de la prăvăliile din oraşe. Acest brochin ames- 

 tecat cu stirighie sau cu răsătură dupe partea dinăuntru a butoelor 

 de vin şi împreună fierte în vase cu apă la foc dau colorea roşie, 

 în care apă se fierb şi lânurile de colorat până prind văpsela. 



Reguli generale 



Vasele de aramă destinate pentru aceste colorY să se spele bine 

 de coclelt şi unsorî carî tae văpsela, căcY colorile nereuşite se da- 

 toresc acestor nebăgărt de semă. 



V. Colorea Dâramzat (roşiu ca focu) 



Col6rea cea mat fină şi maî superioră în specia roşiiiliiî este 

 năramzatul sati roşiu ca focul. Acesta colore se obţine de sătencele 

 române (dupe exemplul luat de la boiangiî), cam ast-fel : 



I. Pisăm maf înteiu în piuliţă fructele sau bobele de cârmiis^), 

 carî sunt nisce bobite târî şi roşiî-negre, din causa prea abonden- 

 teî colorî roşiatice, concentrată în aceste bobite, sătencile le cum- 

 pără de la boiangiî, iar boiangiiî de la prăvăliile de oraşe, fiind-că 

 cârmusul se aduce din străinătate în marî pungî de chârtie sau 

 lă^î. Dupe ce cârmusul s'a pisat, se pune la fierbere pe foc într'o căl- 

 dare cu atâta apă cât trebuesce, dupe cantitatea jurebiilor de colorat. 



Pe când acest vas fierbe la foc cu cârmusul, se topesce cositorul 

 (stanul) într'o tigăiţă, şi ast-fel cositorul topit se ridică persona ce 

 topesce cositorul pe un scaun, ridicând mâna cât se pote de sus 

 cu tigăiţa, şi o aplecă puţin ca să curgă cositorul cu încetul în şir 



*) Bobele de cârinus de şi se par ca nisce cojiţe uscate concave, din causa prea mareî uscă- 

 turi, însă aceste bobite puse într'un păhărel cu apă caldă io cesurî, se umflă dobendind forma 

 naturală. Ele sunt fructe compuse sati maî multe drupe mici reunite, ca la mure, şi se usucă în 

 tarea climă a tropicilor unde vegeteză. La noî, în România, încă avem un fel de cârmus, dar 

 fructele lui dispuse în cârciurt ca agurida, nu capetă multă materie colorată din causa climei 

 care nu le grăbesce c6cerea. 



