236 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



într'un lighian cu apă rece, ce stă jos la păment. Acesta ope- 

 raţie se 4ice: «sleirea cositoruluî», căcî cositorul că^end de sus 

 fierbinte, în apă rece, se preface în pulbere la fundul lighianuluir, 

 se varsă apa din lighian, iar cositorul pulberisat se strânge şi se 

 pune într'o piuliţă sau olă de fer, iar peste cositor se tornă chizap 

 (apă tare), şi se frecă cu pisălogul de fer, acesta amestecătură, 

 până ce se perde cositorul, iar amestecătura devine un lichid gros 

 şi negricios, care se pune în căldarea ce fierbe la foc cu cârmusul, 

 şi dupe o tare fierbere se produce colorea năramzată sau roşie ca 

 focul. In acesta fierbere se introduc materiile de colorat, ţinendu-se 

 până prind perfect. 



Notă. — Procedeul acesta, întrebuinţat la năramzat^ se usită 

 mat mult de boiangii! din sate, din causa scumpete! chizapuluY şi 

 arar de sătence. 



VI. Colorea vişinie 



Colorea vişinie., care 'şî-a luat numirea de la colorea fructului 

 numit vişină., se obţine de sătence ast-fel : 



1. Voind ca să dăm colorea vişinie uneî materiî, scularî, je- 

 rebiî, etc, atuncY le colorăm maî întâiu : năramzat, dupe t6te re- 

 gulele ce am arătat la cap. V, apoî facem puţină negrelă de so- 

 vârf de scumpie, sau în lipsă de acestea chiar de coje de arţar, 

 cum s'a arătat la cap. I, în care muem materiile năramzate deja şi 

 le ridicăm repede ca să se vadă faţa ce a prins, căcY dupe numărul 

 înmueturiior se obţine şi numgrul feţelor vişiniului. Aşa, de ex. : 

 dacă un scul năramzat s'ar înmuea numa! o-dată în negrela de so- 

 vârf, sati în orî-ce negrelă preparată, atuncY materia ese vişinie- 

 deschis, uscânda-se apoY la sore şi muindu-se materia a doua oră, 

 ese vişiniu numit vişina putredă., uscându-se materia şi înoindu-se 

 a treia oră, atuncT materia ese vişinie închis., şi dacă se va face 

 abus cu înoirile, atuncî materia devine negră, cu puţină deosebire 

 că se cunosce acest negru că derivă din vişiniQ. 



2. Vişiniul se maî pote face şi din materiile colorate deja în 

 roşiu-cărămidiu şi înmuiate în negrelT de soverf saQ de cojY, însă 

 ese un vişiniu maY ordinar. 



