BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCENŢE 237 



VII. Colorea verde (Verde-prazariu şi verde-închis) 

 Colorea verde este de douS felurî : verde-prazariu sau deschis 

 ca faţa erbeî orî a foeî de praz. şi verde închis ca muşchiul copa- 

 c.lor. Fie-care din aceste colorî se obţine în modul următor : 



1. J^erdele prazariii se obţine ast-fel : se coloreză materiile 

 maî înteiti în albastru, după reg^ele de la cap. II. apoî aşa fiind, 

 se fierb în colorea galbenă, obţinută dupe reg-ulele de la cap. III, 

 până prind colorea şi devin materiile verc^î prin combinaţia colorilor. 



2. Verdele închis se obţine aşa : se frecă lulachiti într'un vas 

 sau căldare cu o vadră de apă sati maî mult, dupe cantitatea sau 

 volumul materiilor de afundat în colore sau văpselă, se pune acest 

 vas pe foc pentru fierbere, şi când lulachiul s'a topit bine, atuncî 

 se tornă în căldare şi câte o linguriţă de vitriol (acid sultur.;. şi 

 dupe puţină fierbere se produce colorea verde închis, când se în- 

 cercă prin câte-va fire de lână albă, dacă este destul de verde, iar 

 dacă nu este se maî frecă puţin lulachiu spre a închide colorea maî 

 mult, când apoî se introduc şi materiile de colorat. 



In colorea verde închis se coloreză materiile din lâna albă na- 

 turală. Acest din urmă mod. de obţinerea verdeluî-închis, se prac- 

 tică maî mult de boiangiii şi boiangeresele din sate. 



3. Din fructele arbustuluî lemnul câinesc se obţine o colore 

 verde, pentru văpsitul mătăseî. Fructele lemnuluî câinesc sunt nisce 

 bobe ca porumbele, micî şi negre-ver^uî. se culeg în Septembre, 

 fiind-că acest arbust este micşor, crescend pe sub polele altor ar- 

 borî marî şi. prin urmare, este înăbuşit şi nu are destulă lumină şi 

 căldură de sore, spre a i se coce fructele, de aceea trebue să se 

 culegă maî târliţi, tomna, ba chiar şi dupe bătaea brumeî. căcî vor 

 fi şi maî bune bobitele lemn-câinesculuî. 



Când se prepară colorea. se frecă bobitele în palme şi în căl- 

 darea cu apă căldicică, apoî se pun pe foc la fierbere până fac 

 spume verCjliiî. se maî adaogă şi ca 20 dramurî piatră acră la vadra 

 de apă, apoî se introduce borangicul, gogoşile sau altă mătase de 

 colorat, care în urmă se întrebuinţeză la cusăturî de rîuri pe că- 

 măşî ţ^rănescî, femeescî. şi la alte albituri. Xicî o materie nu este 

 maî uşor de colorat ca mătasea, fiind-că numaî din atingere pri- 

 mesce orî-ce colore ; de aceea colorile preparate pentru mătase 

 să se facă în mică cantitate şi în conditiunî de a fi cât maî abon- 

 dente în materiî colorante. 



