240 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



servi not singurî, fără a maî importa în ţeră atâtea stâmburt şi 

 prafuri de colorat şi alte articole carî absorb averea ţgreY, şi ce 

 este mat trist aruncă pe popor la neactivitate de spirit, de dove- 

 dirî, născocirt şi alte invenţiî spre progres. 



Tulpanul de mătase albă, înflorat cu strugurY, de carî îmî amin- 

 tea bătrâna, era un început de stampare român^scă-originală pen- 

 tru desemnarea albiturilor, ca şi rîuriî cusuţî pe cămăşî, şervete şi 

 alte vesminte, sau ca alesăturile făcute în rSsboe în timpul ţesutu- 

 tulu!. Acest mic început de stampare (care a rt'mas p6te înăbuşită 

 de grabnica civilisaţie a apusuluî european), se compunea din nisce 

 micî tipăraşe de plumb sau cositor, în forma unor micî tăbliţe drept- 

 unghiulare, cumpărate de la Zlătarî şi făcute dupe comandă maî 

 înteiii a orăşencelor şi apoî a sătencelor, cu desene ce înfăţişa stru- 

 guri, ramurî, frunze, etc. 



ApoY când era gata de zugrăvit verî-o materie, se pregătea o 

 blană lată şi limpede saii masă, pe care se cernea un strat subţire 

 de cenuşe curată şi mole ca puful, iar peste acel strat se întinde 

 materia de zugrăvit, în urmă tipăraşele se înşirau pe două vergele 

 prin inelele de pe marginea tiparelor şi aşa fixate se purta din loc 

 în loc dupe voe, ca vignetele tipografice pe c61ele de sub tipar. 

 Cenuşea servea că dacă se pictau florile desenului cu must preparat 

 din cârmuz, din bobe de boz, soc, ort cu altă colore negră saQ gal- 

 benă ^), atuncT, ca să nu se întindă în lături colorea peste margi- 

 ginele desenului din tipar, o absorbea repede cenuşea ce sta de 

 desubt. Cu acesta regulă se schimba tot felul de tipăraşe spre a 

 varia înfloriturile. 



Materiile ast-fel pictate se numea J5tulpane",şi dinele se făceau 

 fuste sati rochii, iar la îmbrăcăminte, pe de-asupra tulpanului, se 

 purta altă fustă albă şi subţire, prin care se vedea umbra figurilor 

 tulpanului, ca transperantul prin hârtie. Acest costum femeesc era 

 în epoca lui Tudorin (Domnului Tudor Vladimirescu). 



Alesăturile în resboele de ţesut, măestritele cusături de rîurl cu 

 acul, cu fire de deosebite colori, s'a pomenit din vechi timpuri în 

 casa româncelor, şi numai o organisare mal temeinică, în scolele 



*) Col6rea picaturilor de tipăraşe se făcea dintr'un maî mare numer de llorî saii fructe, spre 

 a se obţine maî puternică şi pe care o conserva în sticluţe, amestecată cu piatră acră, oţet orî 

 spirt, ce era maî nemerit la împetrirea sau plămădirea col6reî. 



