242 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Onor. Domn, 



0-datâ cu acesta, respectuos ne permitem a v6 înainta memoriul 

 nostru asupra ,,plantelor şi substanţelor cunoscute în popor pentru 

 văpsit", memoriO format în spiritul anunciuluî din anul trecut a onor. 

 societâţY de sciinţe fisice din BucurescY, şi pe care îl supunem cu- 

 noscinţeî DomnieY-vostre, asigurându-vS că silinţa ne-a fost de a 

 culege întocmai şi de la obârşie t6te cunoscinţele ţărancelor, în 

 privinţa arteî coloratului, cunoscinţî carî cam cu greQ se spun de 

 meşterele boiangiţe, spre a nu 'şî perde «talantul». 



Bine-voiţt, vă rugăm, onor. Domn, a primi deosebitul respect 

 ce vS purtăm. 



M. Lupescu şi I. Teodorescu 



Inveţătorî in comuna Broştenî, judeţul Suceva. 



24 Februarie 1898. 



PLANTELE $1 SUBSTANŢELE CUNOSCUTE IN POPOR PENTRU ViPSIT 



E cunoscută în genere priceperea în ale gospodărieî a majori- 

 tate! ţărancelor nostre. Ocupate cu crescerea copiilor, cu purtarea 

 gospodăriei, cu munca câmpuluî în timpul vereT, cu fabricarea pân- 

 zeî şi a sumanelor pentru îmbrăcarea casaşilor, ele nu neglijeză nicY 

 frumosul ; probă despre acesta e gustul şi priceperea cu care îşT 

 lucră hainele şi podoba caseî, cum şi combinarea plăcută şi iscusită 

 a colorilor. Şi ceea ce e maî de admirat la ele e că în maî tot ce 

 fabrică o gospodină întrebuinţeză, fie din spiritul de economie, fie 

 din instinctul de conservare a datinelor bătrâne, materialurile şi in- 

 strumentele apucate din moşY strămoşY. Mai *nainte, când boelile 

 nemţeşti de astăc^î şi bumbacurile colorate în fabricT nu se cuno- 

 şteau, tote colorile necesare scorţelor (covore), macaturilor (îmbră- 

 cămintea paturilor), catrinţelor, bârneţelor, traistelor, bumbacorilor 

 de cusut cămăşile?, etc, şi le făcea gospodina singură, în casă, din 

 colorile ce obţinea din plante. Şi acesta metodă de colorat, cu t6te 

 boelile nemţescT, nu a dispărut din popor, căcî în fie-care sat se 

 găsesc meştere de văpsit. 



Perpetuarea cunoscinţelor de colorit trece de la mama la fiică 

 orî noră, empiric, aşa că chipul de prepararea colorilor nu se perde. 



Din conversaţiile avute cu sătencele pentru obţinerea cunoscin- 



