BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCUNŢE 243 



ţelor de maî jos, asupra colorilor, ne-am convins că cele maî cu 

 greO de obţinut sunt colorile ochiose, bine pronunţate. Munca lor 

 e înzecită şi dibăcia mare ca să potă obţine colorî mândre. Ase- 

 menea ne-am încredinţat că poporul iubesce în deosebî colorile 

 naţionale : roşu, o-alben şi albastru, colorî ochiose şi mândre, pe 

 carY le vede orY-cine în florile ce ţărancele le cose pe cămăşt şi nă- 

 frame, carî le ţese pe scorţe, laicere, etc. 



Colorile cunoscute în popor sunt: alb. roşu, roşu închis, roşu 

 g-ălbuî (ca siga), roşu deschis, vişinia, ghiviziu, cafeniQ, roza (tran- 

 dafiriu), mohorât (o nuanţă de cărămiziii închis), galben, galben 

 închis (portocalia, naramgiu), cărămi^iQ, galben deschis (olămâiQ), 

 galben mestecăniu (blanciti), albastru, albastru deschis, albastru 

 închis, stânjeniţi (brânduşiti), vioriii, verde, verde închis, verde des- 

 chis (burăticiu), negru, lălf, sur, venăt şi cenuşia. 



Aceste colorî se obţin : 



a] Din următorele plante, arbuşî şi arborî : 



Sovârv, drobiţa, drobuşor, luşte, bob, brânduşe, laptele câneluY, 

 şofran, urzică, boz, coda cocoşuluî, stevia, joltela, zămă, brusturul 

 capreî, urechia porculuî, brusturul amar, cimbrişor, rachiţică, măcieş, 

 zdreviţ, socul, porumbrelul, lemnul câineluî, tilipchinul, mesteacănul, 

 arinul negru, arinul roşu, scoruşul, nucul, mSrul pădureţ, mărul 

 acru, m6r dulce, perj, mălin, corn, prun şi băcan. 



b) Substanţe vegetale : 

 Borşul şi oloiurile. 



cj Din următorele substanţe minerale : 



Piatra de brâe, sin61ă, calacan, bursune, piatră acră, leşie, humă 

 vîngtâ, huma negră, mal, humă albă, siga (humă roşiatică), var, 

 cridă, lutişor, fărburî, boele (anilinurile) şi lut verde. 



d] Din următorele substanţe animale : 



Cârmâz, urină, usuc, zer, unt, untură, sopon şi cleî. 



I. Sovervul 



Sovervul (sovîrful) cresce la locurî sterpe, pe costişele expuse 

 soreluî, pe sub polele pădurilor, etc. Are miros tare şi plăcut. Se 

 întrebuinţeză cu cimbrişor în medicina babelor în contra celuî pe- 

 rii. Pentru văpsele se strânge când e înflorit. Din el se scote văpsea 

 roşie în următorul chip : se culege hlujul (trunchiul) cu flori şi 



