244 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



frunze pă4ite de udelâ ca să nu se păteze ; acestea (fără rădăcină), 

 se usucă la umbră, de obiceiu în podul casei, unde fiind păzite de 

 stropt de ploe, frunzele nu se păteză şi colorea va eşi frumosă. In- 

 tr'o căldare spoită sati într'o olă smălţuită, se fierbe crenguţe şi 

 sc6rţă de pădureţ acru, pisate bine, acestea întrebuinţându-se mat 

 tot-d'a-una ver^î, fierberea ţinend până ce zema devine galbenă 

 bătend în roşu ; la fiert crenguţele şi scorţa de m6r stau cam jumă- 

 tate de qlij adăogend mereii apa care scade. Scurgem apoî zema 

 într'un ciubăraş şi o lăsăm să se răcescă ; în acest timp se pune 

 sovervul la sore să se usuce bine, îl frecăm în mâinî, pe urmă tur- 

 năm în zemă tot treY pumnî frunze de soverv şi un pumn frunze 

 de pădureţ acru, dupe ce şi acesta a fost bine uscată şi frecată în 

 mânî. Amestecăm bine zema cu frunzele arătate şi o lăsăm să dos- 

 pescă o săptămână, două, treî şi chiar o lună, nicî o-dată însă mat 

 puţin de tret ţ\\&. Dospirea acesta se face într'un loc ferit şi unde 

 să nu fie nict cald nicî frig. Când gospodina are nevoe să pregă- 

 tescă pentru colorat dospela de mat sus, o ia, o frecă în mâint de 

 cel puţin i 2 orT, până ce rosesce nu numaî zema ci şi codiţele 

 frunzelor. Atuncî sunt florile înflorite (adică zema e numaT bună 

 de întrebuinţat la văpsit). 



înainte de a se utiliza zema acesta, se face o cercătură într'o 

 olă curată şi neînfruptată, căcY nu reusesce colorea, punendu-se 

 puţine flori (zemă şi frunze) în 61a mat mult de jumătate cu apă, 

 şi în momentul când apa e aprope să începă a fierbe ; tot acum se 

 pune şi o viţă de păr, saQ ce avem de văpsit. Se lasă să fiarbă 

 bine, şi de sunt bune florile viţa de păr se face îndată mândră, (se 

 prinde boela bine de dânsa), de nu, se maT înfloresc florile, se mat 

 frecă în mâint amestecul de mat sus. Când cercătură reusesce se 

 ia o căldare mare, se pune pe foc plină cu apă până mat sus de 

 jumătate, se lasă până e aprope să începă a clocoti, când se tornă 

 florile, şi o-dată cu ele se pune şi părul saQ ce avem de colorat. 

 Aceste obiecte, menite a se colora, trebuesc văpsite maî înteiQ gal- 

 ben,pentru ca colorea roşie, sase prindă mat bine de densele. Seda 

 foc treptat, se lasă să fiarbă bine, apot se scot obiectele şi se pun 

 să se usuce, iar se pun la fiert, iar se scot de se usucă la sore, ort 

 de este iarnă pe coptor, de atâtea ort până când văpseaua ese 

 dupe cum dorim. Pentru ca roşul să (io. cât mat deschis^ se pun la 



