BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 247 



Drobul 



Drobul sad drohiişorul cresce prin feneţe, are florea galbenă şi 

 S2 întrebuinţeză cu flore cu tot ca şi drjobiţa. 

 Laptele câinelui 



Laptele câinelui cresce prin feneţe, pe prundurT şi prin pârloge. 

 Se întrebuinţeză cu florî cu tot, fără rădăcinY. Se pote întrebuinţa 

 de verde. Boela scosă dintr'însul este galbenă, şi pentru a o obţine 

 se procedeză ca cu luştele. Ceea ce avem de văpsit mat înteiii se 

 împietresce şi apoT se pune în zemă. 



Şof ranul 



De la şofran se întrebuinţeză numaY florea care, uscată, are o 

 colore roşcată. Din ea se scote colore galbenă. Florea se fierbe 

 bine şi zema se pune în aluat de cozonacT, pâine, pască, etc, pen- 

 tru ca să aibă colore galbenă. 



Urzica 

 Urzică tînSră se fierbe bine de verde şi în zemă se scufundă scu- 

 lele spre a se îngălbeni, dupe ce aQ fost maî înteiii împietrite în 

 zer cu piatră acră. Dintr' însele se obţine colore numaî când sunt 

 fierte de ver^î şi tinere. 



Bozul 



Bozul semăna cu socul la frunze, flore şi fructe. Pe lângă între- 

 buinţarea medicinală i se maî utilisezii frunza şi mat ales p6mele 

 când sunt copte forte bine la făcutul col6reT negre în unire cu so- 

 vervul, coja de arin negru, etc. 



Mălinul 



Scorţa de mălin servesce cu arinul şi sovârvul la scoterea văp- 

 seleî negre. 



Coda cocoşului 



Coda cocoşuluT cresce prin pădurî, rădăcina sa pisată şi fiartă 

 dă colorea roşie. 



S t e V ia 



Se ia stevia cu rădăcină cu tot, se piseză, şi zema (mustul) se în- 

 trebuinţeză, cu piatră acră, la împietritul sculelor înainte de a se 

 face albastre în brânduşe. 



