248 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



J olt e la 



Joltela cresce pe sub pădurY şi munţT, are florea galbenă. Cn 

 zemă de hliij şi flort fierte se fac g-ălbinele pentru buct şi lână ; 

 acesta zemă adăogită cu sinelă ne dă colore verde. Colorea se ob- 

 ţine ca la drobiţă. 



Z ă r n a 



Frunză şi poma de zârnă se pune cu scorţă de arin negru şi 

 soverv pentru a obţine colorea negră. 



Brusturul caprei 



Brusturul capreT fiert cu sc6rţă de arin negru, soverv şi vervurt 

 bob şi zemă turnată peste cojî de nucă şi bursune puse la putrezit, 

 se întrebuinţeză la cernitul pgruluY negru. 



Brusturul amar 

 Brusturul amar se intrebuinţeză ca şi brusturul capreT. 



Urechea porcului 



Urechia porculut se întrebuinţeză de multe orY în lipsa brustu- 

 rului capreY. 



Cimbrul de câmp 

 Cimbrul de câmp saQ cimbrişorul se întrebuinţeză cu sovervul, 

 cu c6ja de perj ort prun la facerea coloreî roşit. 



Ră eh i ţi ca 



Răchiţica cresce pe prundurt ca tufa. Pe prundul Moldovet cresce 

 multă răchiţica. Prin Iunie şi în serbătort mict femeile din satele 

 megieşe cu prundul Moldovet, strâng pentru văpsit mart cantităţt 

 de răchiţica. Se culeg vârfurile crenguţelor rupându-se cu câte-va 

 frunze şi se jupuesce cojea de pe cele mat grose. Acestea tote se 

 usucă la umbră, păzîndu-le de umeqlelă, de ploe şi de mucalit. La 

 unele felurt de gălbinele se utilîzeză mat mult frunzele tinere, la 

 altele mai mult scorţa şi crenguţele. înainte de a se prepara zema 

 pentru colore se scote pe prispă răchiţica strânsă şi uscată din 

 bună vreme, se lasă de se prăjesce la sore, se frecă în mâint şi pra- 

 ful căpătat se pune la o parte. In urmă, într'o căldare spoită saQ 

 în ole mart smălţuite se fierbe scorţa răchiţelet; z^ma se scurge şi 



