BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 251 



maî multe orT, adăogendu-se calaican până ce ese negru deplin. 

 Când cernela e bună, dupe douS ferturt ese pSrul gata cernit 

 (negru). Dacă voim să obţinem pgr mohorât se fierbe cruşala cu 

 calaican puţin ca să nu se potă negri tare, de vrem să obţinem pâr 

 cenuşiu orî sur se fierbe mat puţin ca să nu se prindă negr^la 

 de tot. 



Arinul roşu 



De la el se întrebainţ^ză scorţa pentru a obţine, împreună cu 

 sovârv şi coja de perj ort prun, colorea roşie ruginie. 



Nucul 



Frunzele tinere şi cojile cele ver^T de nucă se întrebuinţeză la 

 facerea col6reT negre. MaY din bună vreme se strâng cojile, se pun 

 într'un vas împreună cu bursune, unde zăcend putrezesc şi se îne- 

 gresc tare. In alt vas se umplu flori, se pune pgrul înteiQ la mo- 

 li or ţit (se face roşu în florY), precum s'a arătat la sovârv, apoî se 

 scote şi se usucă. Se tornă în urmă moliortelele (florile de făcut 

 roşu) peste cojile de nucă şi bursune şi se lasă să stea câte- va ce- 

 surY. Se scurge apot zema, se încălqlesce, se tornă din nou în pu- 

 tina cu cojî şi bursune şi acum se pune p6rul la cernit. PSrul se 

 lasă acolo o <^\ şi în urmă se scote, se pune la sore de se usucă, şi 

 de este iarnă pe cuptior, apoî iar se scurge cernela şi se pune la 

 încălzit şi iar se tornă în putină, punendu-se şi pSrul. Operaţiunea 

 acesta se repetă şi câte doug-treî septămânî, până ce se obţine un 

 negru frumos şi curat. Acesta e cel mat bătrânesc chip de cernit şi 

 cel mat greQ. Babele 4ic : «e greu tare de cernit aşa. Domnule, dar 

 fără de necaz nimic nu se pote face». 



Pădureţul 



De la pădureţ se întrebuinţeză scorţa, se jupuesc copacit şi cojea 

 se pune de se usucă la umbră. Scorţa uscată, când trebue, se fierbe 

 în ole smălţuite ort într'o căldare spoită, se amestecă cu drobiţă, şi 

 când z6ma e gata se bagă în ea sculele, unde se ţin 2 — 3 cesurt, 

 zema fiind fierbinte şi sculele împietrite. Se repetă colorarea de 

 atâtea ort până se obţine colore frum6să. In scorţa de pădureţ se 

 îngălbenesc şi oug de Paştt. 



Zema de crenguţe de pădureţ pisate şi fierte şi cu scorţa de pă- 



