252 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



diireţ, se amestecă cu frunze de sovârv şi de pădureţ acru pentru 

 a obţine tnohorfele (florile, zemă pentru colore roşie). Scorţa şi 

 crenguţele se întrebuinţeză şi de vercj.'i şi uscate. 



Un fel de galben se obţine fierbând u-se crenguţe de m^r acru, 

 de ver^î, pisate, cu frunze de mesteacăn, galbene, şi se procedeză 

 ca la gălbinelole obţinute din răchiţică. 



Cornul 



Cojea de corn se utiliz^ză la scoterea văpseleî roşit, ca cea de 

 perj orY prun. 



M e r dulce 



Smicele (crenguţe tinere) de mgr dulce cu scorţă de pădureţ şi 

 drobiţă sunt întrebuinţate la obţinerea coloreî galbene. Frunza de 

 mSr, uscată, se pune şi în cruşală, împreună cu scorţa de arin, peste 

 care turnându-se calaican se obţine colorea negră, cernelă. 



Perjul 



Scorţa de perj se întrebuinţeză la făcutul coloreY roşit. Cojea 

 dupe ce se usucă la umbră, se fierbe în căldare cu puţin soverv şi 

 cimbrişor de câmp, până ce se obţine o colore roşie potrivită şi în 

 zemă se vâr sculele de atâtea ort până ce căpgtăm văpseua necesară. 



Prunul 



Scorţa de prun, chiar ciurcelele, ati aceeaşt întrebuinţare ca şi 

 cea de perj. 



Băcanul 



Băcanul se cumpgră de la dughene, el semăna cu nisce surcele. 

 Din băcan se scote un roşu forte frumos. Cu el se văpsesce maî 

 ales ouâ de Pascî. Băcanul se pune de cu seră, în apşoră caldă, la 

 loc călduţ, se lasă până a doua 4i de ese colorea şi apoî se pun 

 în el oude, dupe ce ati fost împietrite în zer, sau în g albinele de 

 luste orî de scorţă de pădureţ. Băcanul se pregătesce pentru văpsea 

 în 6lă smălţuită. In el se pot boi şi scule orî lâneţe, însă e prea 

 costisitor. Pregătirea lut pentru văpsitul lânet e întocmat ca pen- 

 tru ou6. 



