BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 257 



MEMORlO DESPRE PREPARAREA MATERIILOR COLORANTE, ÎNTREBUINŢATE DECM 

 SJFENCELE ROMANE 



DE 



MIHAIL BALABAN, 



tNVEŢĂTOR DUilGlNTE ÎN COMUNA VALEA-SEGĂ, PLASA RĂGÂCtUNI, JUDEŢUL PUTNA 



1898 Februarie 15. 



PROLOG 



VgcJ^nd, că onor. «Societate de Sciinţefisicedin Biicuresct» aluat 

 lăudabila hotărâre, a institui un concurs printre personele, care 

 vor studia şi culeg-e diferite date relative la modul de preparare a 

 materiilor colorante, întrebuinţate de cătră sătencele române ; m'am 

 decis a face şi eQ acesta lucrare, nu atât pentru premiile oferite cât 

 pentru a avea mângăerea, că am pus o petricică pe cât de mică, 

 dar pe atât de consciincios adusă la temelia edificiului sciinţific, ce 

 onor. societate voesce a clădi pentru binele general şi în special a 

 poporului român. 



In acesta pătură a naţiune! nostre, unde încă n'a pătruns instruc- 

 ţiunea şi educaţiunea, spre a o deştepta din letargia seculară, se 

 găsesc, ca într'un isvor abondent, datine, credinţe, obiceiuri, ere- 

 surî, etc, din carî pe unele le conservă cu sfinţenie; iar pe altele 

 le pierde pe fie-care an. Pierde tocmaî din acele ce 'î sunt maî 

 scumpe eî şi chiar naţiune! întreg!. 



Intre altele, obiceiul de a-ş! lucra în timpul ierne! cele absolut 

 necesare îmbrăcăminte! şi plugărie!, ca : grebla^ furca, carul, su- 

 manul, pânza, catrinţa şi altele ; a perdut şi acesta frumosă indus- 

 trie casnică: aboittil)-) cum o numesc sătencele române. 



Acesta industrie era în strînsă legătură cu ţesutul lâne!, cânepe!, 

 inulu! şi a bumbaculu!, care cu 40 de an! în urmă, era o ocupaţie 

 de predilecţiune a sătencei nostre române. 



Proverbialele şe^etori^ unde se scărmăna lâna, se torcea şi se 

 băteQ sumani! (în lipsă de pive) nu se ma! aud. Produsele indus- 

 trie! casnice se înlocuesc repede cu ale fabricelor. Urzica, tocă- 

 tura, america, etc... le cuceresc repede terenul. Ideia, că sunt fru- 

 mose şi în aparenţă eftine, face să se părăsescă cele naţionale du- 

 rabile şi cu gust artistic. Egoismul pentru produsul manilor, abia 

 ma! licăresce pe ic!, pe colea. Folosul moral şi economic ce resultă 



