258 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGUNŢE 



din practicarea acestor micî industrii, cu durere trebue să spun, ca 

 nu se maî consideră de şatenul nostru. Aceste folose aQ trecut şi 

 trec în manile streinilor, carî se îmbogăţesc pe (Ji, ce merge; «iar 

 român bietul săracul tot înapoî dă ca racul» şi devine obiectul de 

 speculă al streinului şi robul incult al pămentuluî. 



Nu tocmaî uşor s'a putut aduna aceste cunoscinţe, ale coloratu- 

 lui poporan. In 5 comune din judeţul Putna şi judeţul Tutova, am 

 putut găsi 4 babe carî se mat ocupă cu acesta industrie. In genere, 

 ele nu voesc a spune, temendu-se, să nu fie puse la vre-o dare 

 cătră Stat sad comună. 



Femeile maî tinere, nicî vorbă nu pote fi, ca ele să se ocupe cu 

 boitul. Pretutindenea te întempină cu vorbele: «nu ne maY batem 

 capul şi perdem timpul, că la ovreice numaî cu 70 banî oca ne 

 boeşte tare mândru şi numaî decât cu prafurî de ale lor». 



Maî prin tote satele sunt ovreice, carî se ocupă cu coloratul şi 

 bărbaţiî lor cu alte meseriî. Aceştî ovreî în tot-d'a-una combat 

 orî-ce industrie casnică a sătenuluî şi 'î îndemnă ale părăsi. 



In partea de câmp şi în apropierea oraşelor nu se ocupă nime- 

 nea cu boitul (coloratul). 



Spre a răspunde maî bine dorinţeî onor. societăţî, am întrebuin- 

 ţat termeniî obicînuiţî de popor la procedarea coloratuluî popular, 

 explicând pe uniî cu nume maî nouî în parentes. Pentru înlesnirea 

 studiuluî acestuî memoria, am enumerat întâiu pe scurt cele treî 

 felurî de materiî întrebuinţate la văpsit, ce sunt : plante, minerale 

 şi diferite substanţe. 



La modul de preparare, am scris întâî materiile din carî se pre- 

 pară o colore, apoî modul de preparare şi în urmă provenienţă 

 acelor materiî. 



Acest memoriu se compune din doug părţî: 



Partea I, boitul (coloratul), cum se întrebuinţa maî cu semă îna- 

 inte de sătencele române şi partea II, cum se prepară astăc^î de 

 ovreicele de prin sate. Tot aci am trecut şi câte-va colorî, arătând 

 modul de prepararea lor, aşa cum se prepară de uniî văpsitorî 

 specialî prin diferite ateliere ; însă pe cât a fost posibil a afla. 



Acesta parte, necerându-se de onor. societate, am cre4ut de 

 prisos, a o desvolta maî mult. 



Inveţător, M. Balaban. 



