BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Plantele^ (îerburt, arbuştY, arborî saii părţî de ale lor : rădăcinY, 

 tulpine, florY, fructe, etc.) ce se întrebuinţezâ pentru a văpsi (boi). 



A) Plante: Droghiţa, Rughie, Soverf, Steghie, Şofran, Jul- 

 ghelă-Şordelă, Alior, Frunza de m^r acru roşior, Frunza de sovârf, 

 Florî de soverf, Scunchie, Băcan, Lemn galben, Răchită, Cojă de 

 stejar, Cojă de gladiş, Cojă de arin, Cojă verde de nucă, GogoşT 

 de stejar (ristic). Corne. 



B) Substanţe minerale : Calaican, Piatră acră, Puciosâ, Praf de 

 var. Praf de potasă, Cositor. 



C) Diferite substanţe : Suc de lână, Borş, Urină, Lut de tocilă. 

 Vitriol, Clei-zaltz, Leşie, Indigo-Iava, Săricică, An alină roşie, gal- 

 benă, verde, etc. 



PARTEA I 

 "Coloratul" cum se întrebuinţa mai înainte de sătencele române 

 Modul întrebuinţăreT. substanţelor din carî se fac diferite culorT, 

 provenienţa lor. 



Din : Rădăcină de steghie, Sineală bulgăre. Suc de lână. Leşie 

 tare şi Piatră acră, se face : 



Gulorea albastră 



Lâna, fie ea torsă, netorsă saQ ţesută se coloreză albastru fru- 

 mos, închis saQ deschis, în modul următor : se sapă rădăcină de 

 steghie şi se curăţă de cojă (epidermă) cu cuţitul. Aşa curăţită se 

 pune într'un vas (ciaon) până ce se umple mat bine de jumătate, 

 peste acesta rădăcină tornă apă limpede de rîti, până ce se aco- 

 pere bine trecând de ea în sus cu io cm., apoY se pune ciaonul pe 

 foc şi ît dă foc de fierbe până ce stratul de apă de d'asupra rădă- 

 cinelor a scăzut şi rădăcinele s'ati făcut albe, adică a eşit tot sucul 

 din ele. După acesta se ia ciaonul de pe foc, se scurge zema din 

 rădăcinY, într'un alt vas şi se lasă de se răcoresce. In acesta zemă 

 se pune lâna aşe^ându-o bine ca s'o acopere şi aşa se lasă 1 2 ore. 



In acest timp se pregătesce sucul de lână. Acest suc se obţine 

 astfel : lâna se spală cu apă fierbinte şi acea apă în care s'a spălat 

 lâna, e sucul de lână. In acest suc se pune sineală bulgăre (Indigo- 

 Iava), după ce maY întâiQ s'a sfărâmat şi legat într*o petică (cârpă). 

 Sineală se pune de i franc la o cătrinţă, sau ca o portocală la 4 



