BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 263 



topesce (disolvâ), după care se pune într'un ciaon şi se ferbe. Aci 

 se pune puţin vitriol, după ce s'a muiat cu cositor, adicâ i s'a tăiat 

 puterea de a arde. In acesta amestecătură cu apă ferbinte se vâră 

 lâna, se acopere bine ciaonul, lăsându-1 astfel 3 ore. După acest 

 timp se scote lâna, se clătesce în apă limpede şi se pune la uscat, 

 după care lucrarea e terminată. 



Provenienţa. — Băcanul negru, vitriolul şi cositorul se procură 

 de la drogherie. 



Din zamă de corne şi piatră acră, se face : 



Culdrea cafenie 



Culorea cafenie la lână, in, cânepă etc, se capătă cu zainâ de 

 corne în modul următor : se culeg cornele când sunt copte bine şi se 

 pun într'un ceaon de se fierb bine. După ce s'a înroşit apa, în care au 

 fiert cornele ; se scurge într'un alt vas, aci se pune piatră acră, ca 

 de cincî bant la doug oca de lână, apoT se introduce şi lâna, ce este 

 a se văpsi. se zolesce bine şi se lasă să stea în acostă composi- 

 ţie 24 ore, dupe care se scote afară, se spală cu apă limpede şi 

 rece şi se pune la uscat. 



Provenienţa. Cornele se găsesc cu înlesnire prin pădure, iar 

 piatra acră se procură de la prăvălit. 



Cw/drea ca/em'g se mat pote prepara şi cu: coje verde de nucă 

 şi piatră acră. 



Lâna, cânepa şi inul, etc, se pot boi cafeniii cu cojă verde de 

 nucă în modul următor : se adună cojT de nucî când ele se pot lua 

 (coji) uşor de pe nucî, se piseză şi se pun într'un ceaon, care se 

 umple cu apă de rîa şi se fierbe până ce apa se face roşioră (ru- 

 ginie). 



Dupe acesta se scot cojile fierte şi se lasă apa să se răcorescă, 

 se pune puţină piatră acră şi se vâră lâna sati cele-alte materiî ; 

 dupe care se maî fierbe la un loc aproximativ Y-2 ^^^1 ^P°^ ^^ "^^^ 

 întorce lâna şi iar se mat fierbe Ys ^^^ P^"^ ^^ ^^ ^^^^ cafenia 

 frumos. In urmă se scote şi se pune la uscat. 



Provenienţa. Coja de la orî-ce fel de nuci e bună, costiride saQ 

 slabe. 



