BULETINUL SOGlErAŢIÎ DE SCIINŢE 



Provenienţa acestor substanţe colorătore se scie de lacele-alte 

 ciilorY. 



Din băcan şi alior, se face : 



Culorea roşie 



Surcelele numite băcan se plămădesc cu apă caldă şi dupe ce 

 s'aQ plămădit se lasă la căldură 1 2 ore, apoî se scurge din surcele 

 sucul şi se pune în acest suc oule îngălbenite în alior saQ cu cojă de 

 mgr acru, dupe care se fierb o Y2 oră şi apoî se scot dupe ce au 

 căpătat o culore roşie frumosă. 



Provenienţa. Aliorul se găsesce prin poenî şi pe câmp. 



Din cojă de gladiş, calaican şi piatră acră, se face : 



Culorea negrâ 



Acesta culore se prepară ast-fel : se pune coja de gladiş într'un 

 ceaon şi se fierbe cu apă, până ce apa se înroşesce (ca o oră) ; apoT 

 se scurge din ceaon în alt vas, unde se pune şi calaican, se mestecă 

 bine şi se lasă puţin a se disolva. Acum apa e negră ca cernela. 

 Ea se întrebuinţeză chiar ca cernelă de şcolarY. In acesta cernelă, 

 se pune materia ce este de colorat, care se fierbe puţin, scoţen- 

 du-se de câte-va ort la aer. In urmă se pune şi piatră acră, dupe 

 care se mat lasă ca '/„ţ o^^. Apoî e gata. Se spală cu apă limpede 

 şi S2 pune la uscat. 



Tot în acest mod se prepară culorea negră cu cojă de stejar. 



Cu rughie se prepară culorea roşie, iar cu şofran culorea galbenă. 



PARTEA II 



Substanţele colorătore şi modul preparărei lor în timpul de a^i, de către 

 ovreicile de prin sate şi prin diferite ateliere. 



Culorea negrâ 



Acesta culore se obţine procedând în modul următor : se pune 

 într'o căldare sad ceaon un D. L. apă de rîu saQ de ploie, în care 

 se introduce 800 gr. scumchie, şi un kgr. băcan negru. Acest ames- 

 tec se pune pe foc, unde se fierbe y., — ^U ^^ <^^â ^P^^ ^ ^^ scote 

 în apă materia colonrată din băcan şi scumchie. Dupe acesta fier- 



