268 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



puţină piatră acră în colorea extrasă prin fierbere din lemn ; iar 

 dupe ce s'ati disolvat aceste doug substanţe, se introduce materia 

 şi dupe ce se fierbe până la i ^j^ ore, se scote şi se spală cu apă 

 rece ; apoî se pune la uscat. 



Coloratul obicînuit a^î de ovreice este forte simplu şi uşor de 

 procedat cu Analinurî, săricică şi vitriol. 



Culorile : albastru, galben, verde, lila, trandafiria, portocaliu, se 

 prepară cu analina respectivă în modul următor : se pune şese 

 dramurY analină la o oca de lână ; se fierbe cu apă limpede până 

 ce prinde bine culorea şi apoî se pune şi treî dramurî săricică 

 (sare de alămâe) la oca, cu care se maî fierbe puţin şi apoî se scote, 

 se spală cu apă rece şi se pune la uscat. Acum e gata şi se pri- 

 mesce de oca de lână (fire) 1,20 leO plată. 



La colorea roşie se întrebuinţeză vitriol în locul săricicăî, însă 

 acest vitriol se slăbesce cu forte puţin cositor, adică o farămitură 

 de cositor se pune în vitriol, în care se disolvă şi'î slăbesce puterea 

 arcJStore. 



Săricică şi vitriolul se întrebuinţeză spre a face colorea durabilă, 

 adică a nu se spală sau a eşi la sore. 



MEMORlO DESPRE CHROMATICA mkWV) SAO BOIANGERIA CASNICÎ LA SiTENCILE 



ROMANE 



DE 



G. P. SALVITJ 



ÎNVKŢAtOK în comuna RMULŢli, PLASA ŞIRET, JUDEŢUL COVUULUIU 



15 Februarie 1898. 



Industria boiangerieî casnice stă în strînsă legătură cu confec- 

 ţionarea hainelor de casă, a scorţelor, covorelor, levicerelor, etc, 

 iar acestea — la rândul lor — cu crescerea oilor. 



Dacă Românul Moldoven saQ Munten maî portă încă, pe ict pe 

 colo : zeghea, mint^nul, fermeneua, brâul, pantaloniî, nădragi! sad 

 poturiî, etc. ; iar femeile : hondrocul, fusta, opregul, etc, acestea se 

 fac, în mare parte, din lână cumpărată, şi de ceî cu dare de mână, 

 maî mult dintr'un gust moştenit al femeilor gospodine, de a lucra. 



*) In loc de Chromatica Română, citesce : Chroniatica empirica. 



