270 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



de a nu maî sci nimic, maî târ^iQ, despre acesta veche şi frumosă 

 industrie casnică. 



In capitolele ce urmeză, se va vedea, în mod succint, tot ce am 

 putut culege, în curs de un an, asupra boiangerieî casnice, precum 

 şi evoluţia, ce a suferit acesta industrie, în cursul timpuluî. 



I. PLANTE TINGTORIALE 



Plantele şi substanţele vegetale, atât străine cât şi din ţară, carî 

 s'aii întrebuinţat şi se maî întrebuinţeză încă, maî mult saQ maT 

 puţin, de către sătencile române, ca plante şi substanţe tinctoriale, 

 în industria boiangerieî casnice, etc, sunt următorele: şuldeala, 

 scumpia, ştevia, rughia, droghiţa, so vârful aliorul, gladeşul, mSrul 

 pădureţ, m6rul domestic, lemnul câneluY. slodunul, urzica, bozul, 

 socul, coja de cepă, coja de nucă, brociul sălbatec, frunza de viţă, 

 cârmâzul, imbirîul, băcanul, etc. 



I. vŞz^/t/ea/asatişoldeala este o plantă erbacee, ce ciesce prin lo- 

 curile jose şi cam umede : luncî, şesurî, văî. Vara mea, Catinca 

 Hristea Muntenu, care a făcut pe buingeriţa în comuna Tergu- 

 BerescT, judeţul CovurluiQ, actualmente domiciliată în Galaţî, mi-a 

 afirmat că este multă pe lunca rîuluî Bârlad precum şi pe valea 

 Berescilor, dar aci maY puţină. De asemenea Baba Crihănoie din 

 comuna Tergu-Drăguşenî, judeţul Covurluiu, mi-a spus că se gă- 

 sescepe valea Drăguşenilor (pe malurile pâr6uluY ce trece pe lângă 

 DrăguşenT). 



Acesta plantă ajunge până la 50- 60 cm. înălţime. Are frunzele 

 palmate, cu limbul împărţit în loborî, în chipul degetelor de la 

 mână; florile galbene «legate la vîrf, ca un nasture» (După espre- 

 sia naratoret). 



Se recolteză înaintea coseY. Părţile întrebuinţate sunt trunchiul 

 şi frunzele, din car! se estrage o substanţă colorantă, galbenă-por- 

 tocalie. Ac6stă plantă, împreună cu scumpia, era din cele maY im- 

 portante, în boiangeria casnică. 



Suldela împreună cu alte substanţe şi ingrediente servesce la boit 

 galben curat, portocalia, verde, nucuciQ, roş muntenesc (după es- 

 presia naratoreî), etc. 



Despre alte nume populare ale acesteT plante n'am maî putut 

 afla nimic. Ca să vS uşurez cunoscerea acesteî plante precum şi a 



