274 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



tină), se pune puţină cenuşe într'însa şi se păstreză aşa. AtuncT se 

 4ice că usucul stă pe cenuşe, fiind-că cenuşa se aşeză la fund, orY 

 se 4ice că este amestecat cu leşie. Cu cât usucul e maî vechiti cu 

 atâta e maî bun. Acelaşt usuc pote servi de maK multe orî la boit. 

 Dacă o femee a făcut usuc, apoî îl împrumută de la casă la casă 

 până se împuţineză de tot. Acesta e usucul. 



4. Tirighia se întrebuinţeză în loc de borş saQ vin, cu acelaşY 

 efect. Se piseză tirighia, se opăresce cu apă caldă şi apot i se tornă 

 apă caldă şi se obţine ast-fel un fel de apă înăcrită ca şi borşul. 



5. Săricică sau sarea de lămâe, se întrebuinţeză topită în loc 

 de tirighie, borş saQ vin. întrebuinţarea acesteî sărT e rară la ţeră. 



6. Urina se întrebuinţeză ca şi usucul, însă mat rar. 



7. Zerul idem. 



8. Apa tare se întrebuinţeză la boitul în cârma z. 



9. Vitriolul se întrebuinţeză la boitul în sinelă. 



10. Zema de varză sati moarea se întrebuinţeză întocmat ca şi 

 borşul. 



1 1 . Oţetul servă la plămădirea tutulor prafurilor de terg şi a 

 cârmâzuluî, 



12. Spirtul, idem. 



13. Rachiul ordinar sad spirtul diluat, idem. dar cu maY puţin 

 efect de cât spirtul şi oţetul. 



14. Apa {zema} de var (ve^t No. 9, pag. 279). 



Nota i, — Unele femeT întrebuinţeză la boit şi căcăreziî de 6e în 

 loc de usuc saii urină, dar despre întrebuinţarea maî amănunţită 

 nu am putut afla. 



IV. DIFERITE PROCEDEE DE BOIT 



A. Negru 

 (Fire de lână, cânepă sau in) 



I . In coje de nucă şi cojea de scumpie. Se desface cojea verde 

 (polpa) de nucT, dacă sunt copte şi se găsesc, ort dacă sunt încă 

 tinere şi nu aQ coja lemnosă de pe dedesubt formată încă, atuncî 

 se tae nucile în bucăţT, se iau apoî beţe de scumpie (verqlî) şi li se 

 curăţă cojea cu un cuţit, apoî se pune într'o căldare de aramă un 

 rând de coje de nucă, dape aceea un rând de fire, apoî iar un rând 

 de coje de scumpie, dupe aceea iar un rend de fire, apoî iar un 



