BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCHNŢE 281 



D. Roşu 

 a) Fire de lână bumbac, cânepă, in 



1. In frunze de mer pădureţ şi sovârf. Se culege deosebit, 

 frunza de m^r şi cea de sovârf, se usucă la umbră, să piseză în 

 piuă de lemn, cu fierul pluguluY, până se face praf. Unele femeY o 

 piseză în piuă de păment, care nu este de cât o gaură făcută în 

 păment tare şi lipită cu lut. Apoî se pune în o deja saQ putină cu 

 apă caldă (încropită) : 2 pumnt de sovârf şi 2 pumnt de frunze de 

 mSr (pentru un scul ca de Y2 ^^^) Ş* ^^ ^^^^ ^^ stea aşa, 3 ^\\q. 



Dacă voim ca firile să iasă roşit închise, ca sângele epureluT, 

 atuncî se pune un pumn de sovârf maY mult ; iar de voim să iasă 

 maY deschise, atuncî se pune un pumn de frunze de mSr, mat mult. 



La fie-care ame^ă, se umblă cu un făcăleţ, prin putină şi se 

 mestecă, sau — ceea ce e şi mat bine încă — se frecă măstrăhatul 

 între palme. Cu cât se va mesteca şi se va freca mat bine, ameste- 

 cul din putină, cu atâta înfloresce mat frumos. 



După 3 (^\\q se tornă totul în o căldare mare, de aramă, se în- 

 cropesce la foc şi se rgstornă iar în putină ; apot se ia o tidvă şi 

 începe a se vîntura şi a se bate : se dă, chiar cu numSr, până la 

 200 tidve. Se întrebuinţeză tidva, pentru că este mat uş6ră şi pen- 

 tru că un alt vas, de lut, s'ar strica. După ce s^a bătut bine, se ia 

 apot repede cu tidva din fruntea lichidulut, din putină, se pune în 

 căldare, se dă în clocot, apot se pun firile, boite mat dinainte, gal- 

 ben, în droghiţă, şi se fierb bine, întorcendu-se. După aceia se 

 scot, se usucă şi sunt gata. Firile ies roşit închise, saQ deschise. 



Zema, care române, după ce s'aQ scos firile, din căldare, se 

 varsă, pentru că nu mat este bună : totă substanţa colorantă s'a 

 luat pe fire. 



Dacă mat avem fire de boit şi în putină ne-a mat rgmas boia 

 plămădită, o vînturăm iarăşî cu tidva, ca şi mat înainte, ît luăm re- 

 pede fruntea, o punem în căldare şi mat boim un rend, etc. 



Procedeul acesta era mult întrebuinţat în vechime şi dădea mult 

 de lucru femeilor gospodine. Astă^t nu mat e de loc practicat. 



(După relaţiunile date de Sanda lut Ion Nejneru). 



2. In cărmâz. Se piseză cârmâzul (25 dr. la oca de fire), se 

 pune apă într'un cazan, se înfierbîntă şi apot se pune cârmâzul. 

 După aceea se tornă 50 dr. apă tare cu cositor. Preparaţia de apă 



