BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 283 



mat culorea roşie. Firile boite în bâcan, după procedeul acesta, 

 capgta o culore, ce se numesce roş muntenesc (roş închis). 



(Dupâ relaţiunile date de Catinca Hristea Muntenu). 



6. In prafuri roşii de târg. In acelaşY mod ca la No. 4. Co- 

 lorea este maî frumosă însă după procedeul de la No. 4, din causa 

 cârmâzuluî. 



La tote procedeele arătate la roş, afară de cel de la No. 2 şi 

 No. 5, firile trebuesc boite maî ânteiQ galben şi apoî roş. 



b) Oue roşii pentru Pasci 



1. In sovărf şi frunze de rner pădureţ. întocmai ca firile. 

 VeCjlî No. I. OuSle trebuesc boite maî ânteiu galben. 



2. In beţe (băcan). Se fierb beţele într'o tingire, se pune pietră 

 acră şi apoî oude, boite maî dinainte galben. 



Oude boite roş, după procedeul acesta şi cel precedent, nu se 

 şterg de loc. 



3. In prafuri roşii. Se plămădesce boiaua roşie în spirt, ra- 

 chiti, borş, vin sau oţet şi se pune într'o strachină. Ou6le fiind 

 fierte şi boite galben, se scot repede din boiaua galbenă şi fiind 

 încă fierbinţî, se tăvălesc câte unul — unul în strachina cu boia roşie 

 plămădită, apoî se aşe^ă într'un vas ; iar după ce s'ati svântat, 

 prin însăşî căldura lor, se şterg cu o petecuţă muiată în grăsime 

 sau unt^ ca să capete lustru. Lucrul acesta se face de alt-fel şi la 

 ougle boite după procedeul de la No. i şi No. 2. 



Ouele boite după acest procedeu sunt frumose ; dar se şterg re- 

 pede şi murdăresc ast-fel manile. 



E. Ro z 

 (Fire de lână şi bumbac) 



I. In brociu sălbatec. Se sapă rădăcina de brociu, se spală, se 

 usucă şi se piseză cu fierul pluguluî, în piuă. Se încălzesce borş, se 

 pune în el pietră acră pisată şi se înmoie sculele. După aceia se 

 scot la suprafaţă, câte unul şi se presară cu rădăcină de brociQ 

 prăfuită şi în urmă se iau la zolit între palme ; pe urmă să lasă 3 

 (jlile, de dospesc în borş. După 3 (J.\\q se scot, se înşiră pe o albie 

 (adică pe pereţiî dinăuntru aî albieî) se presară cu cenuşă cernută 



