284 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



şi se zolesc din nou. După 3 — 4 ore se spală şi sunt gata. Firile 

 capotă o colore roză-închisă. 



Procedeul e forte vechio şi nu se maY practică de mult timp. 



(După relaţiunile date de Sanda lut Ion Nejneru, etc). 



2. In frunze de mer pădureţ şi sovărf. După procedeul arStat 

 la roşiO, No. i ; dar punend 3 — 4părţî frunze de mgr pădureţ, maT 

 mult de cât sovârf. 



3. In cârmăz. Ca la roşiu, No. 2, punend cârmâz numaî pe ju- 

 mătate sau şi mat puţin, după gradul de colore roză, ce voim să 

 obţinem. 



4. In rughie. Ca la roşia, No. 3, punend Y2 rughie. 



5. In prafuri roşii. Ca la roşiţi, No. 6, punend prafurt roşit pe 

 jumetate mat puţin. 



Nota io. La tote procedeele arătate la roz, firile nu e de ne- 

 voie ca să fie boite mat ânteiii galben, ca la roşiQ, căct atunct ar 

 eşi închise tare. 



F. Nucuciă (unt-de-leraniu) 

 (Brâne (brâe) şi fire de lână) 



i. In şuldelăy sinelă şi pietră vînetâ. Se fierbe şuldela în apă, 

 se sc6te buruena, se pune pietră vîn^tă (i litră la 10 ocale de fire), 

 apot sinela muiată mat dinainte în vitriol, se mestecă bine, se pun 

 firile sau brâele şi se fierb bine. La urmă se pune şi i litră de ce- 

 nuşă, care le mat înverzesce puţin. 



(După relaţiunile date de Catinca Hristea Muntenu). 



G. Verde 

 (Fire de lână) 



I . In usuc şi sinelă. Se boesc ântâiu firile galben, apot se scurge 

 usucul de pe cenuşă în o căldare. Usucul trebue să fi stat pe ce- 

 nuşă cel puţin 3 (^ile. Despre acesta ve^t No. 3. Se încălzesce 

 puţin usucul şi apot se sfarîmă în el sinela, care trebue să fi stat 

 legată în o petecuţă, în usuc, ca să se moie. După ce s'a sfărâmat 

 sinela în căldarea cu usuc, se moie sculele, se pune vasul la căldură 

 (pe vatră sau pe cuptor, dacă cuptorul e cald) şi se lase 2 — 3 ^l\e, 

 în care timp se întorc de mat multe ort. In urmă se scot, se spală 



