BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



şi se usucă. De ce se pune sinelă mat multă, de aceia firile ies maî 

 ver^lf. 



2. In şuldelă şi sinelă. După procedeul arătat la nucuciti, No- 

 I, cu deosebire că în loc de pietră vînStă se pune pietră acră; iar 

 la urmă nu se maî pune cenuşă. 



(După relaţiunile date de Catinca Hristea Muntenu). 



3. In sinelă şi prafuri galbene. Se dă apa în clocot, apot se 

 pan prafurile galbene şi sinelă (50 dr. praf urî galbene şi i litră si- 

 nelă la 10 ocale de fire) precum şi i litră pietră acră. Se pun apoî 

 firile şi se ferbe din noQ. Dacă se pune sinelă maî multă, firile ies 

 vercjî închise ; iar dacă se pune mat puţină, ies verqlî deschise. 



După procedeul acesta se boesce de pe alb. 



4. In prafuri verclî. Se boesce de pe alb, în borş, etc, după 

 procedeul arătat la negru No. 7. 



Procedeul în prafurî este acelaşî pentru orî-ce fel de colore. 



H. Albastru 

 (Fire de lână) 



1. In usuc şi sinelă. Procedeul este identic ca la verde No. i, 

 cu deosebire că se boesce de pe alb ; iar acolo, de pe galben. 



Nota i i . La boitul în usuc se pote întrebuinţa ca vas şi ceau- 

 nul de spijă ; iar la cele-alte procedee (afară de asemenea de ne- 

 gru, când nu se boesce cu borş) nu se pote întrebuinţa de cât nu- 

 maî căldarea de aramă, căcY ceaunul cotlesce. 



2. In apă şi sinelă cu vitriol. Se înferbîntă bine apa şi apoî 

 se pune sinelă, care a fost muiată maî dinainte în vitriol (10 dr. 

 sinelă la i oca de fire) ; pe urmă se pune pietră acră pisată şi se 

 mestecă bine. După aceea se introduc firile, se fierb bine, meste-- 

 cându-se necontenit; se scot, se usucă şi sunt gata. Acostă culore 

 se face tot de pe alb. 



Nota 12. Sinelă cu vitriol se prepară aşa: Se piseză sinelă, 

 până se prăfuesce bine şi apoî se t6rnă în ea vitriol (la 2 dr. de 

 sinelă se pune 2 Y2 ^i*- de vitriol) se mestecă bine şi se lase 24 

 de 6re. 



