BULETINUL SOCIErÂŢII DE SCUNŢE 



347 



OBSERVAŢlUNi METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



INSTITUTUL METEOROLOGIC DIN BUCURESCI 



LUNA APRILIE 1904 st. n. 



Director: ST.C.HEPITES 



înălţimea barometrului d'asupra nivelului măreî 82 metri 



Luna Aprilie 1904 ,Ja Bucuiesci-Filaret, a fost ceva mal rece ca de obiceiu. Şi în acesta lună precipitaţiuni atmosferice aii 

 ;ădut tn l'6rte mică cantitate. Tempeialura lunara 9^.8, este cu apriipe un grad maî coborâtă ca val6rea normală. Din ultimii ■'iS de 

 înl, in 9, acâstă temperatură a fost şi mal mică ca acum ; in 1893 ea se coborâse la 7".0. Periudele reci aii coprins dilele de la 1 la 9 

 fi de la 16 la 22. Primele 3 ^ile ale lunel şi de la 18 la 20 au fost cu deosebire reci. Cea mai caldă di a fost la 14, când termometrul 

 i atins 240.0, care este temperatura maximă absolută din cursul luneî, iar cea mai rece la 1, cu t6te că temperatura minimă abso- 

 ută - 30.8 s'a înscris la 3. In alţi ani de la 1877 încuce, temperatura maximă a ajuns la 320.7 în •1899, iar cea minimă s'a coborât la 

 -|-6o.O în 1882. ţ)ile de îngheţ aii fost 8, iar de vara nici una: în general sunt în ac6.stă hină, 3 dile de îngheţ şi 2 de vară. Pre- 

 îipitaţiunile atmosferice de şi au căi.lut într'un numer de dile aprope egal cu cel obicinuit, nu au produs de cât abia 21 mm. de apă, 

 umătatea cantităţei normale. De la începutul anului şi până la finele acestei luni, nu s'a obţinut la BucurescI de cât 77 mm în loc 

 le 153 mm de apă, cât este valdrea normală. Au fost 8 dile cu cantităţi apreciabile de apă: în primele duoe dile ale lunel apa a pro- 

 venit din ninsoro. Zăpada căzută la 1 a fost viscolită de Crivăţ. Grosimea stratului de zăpadă a fost de 11 cm şi a acoperit solul 

 lumal la 1 şi 2. La 15 când a cădut câle-va picături de ploae, s'a audit tunând la Est. Veniul dominant a fost Crivăţul. El a suflat 

 n proporţiunede 54 o/^ şi a atins in prima di a lunei iuţtda de 19 metri pe secundă. \) le în care a suflat vent tare a fost 12. Presiu- 

 lea atmosferică 755.6 mm, este cu 3 mm mal mare ca normala. Atmosfeia a fost cu 50/0 maî uscată, iar cerul mal puţin înorat ca 

 le obiceiu. Dile senine au fost 12, iar norose şi acoperite câte 9. Soarele a strălucit forte mult 238 de ore în loc de 184 cât se arată 

 ie obiceiu; numOrul dilelor în caie el a strălucit 26, este însă egal cu cel normal. Din ultimii 20 de ani, numai în 1899, Sorele a 

 ivut o durată de strălucire şi mare ca acum în acesta lună. Brumă s'a observat în 8 (Jile, rouă în 9, măzărică şi ceaţă în câte una. 

 lalo solar în 2, iar într'o s(^ră, la 12, fulgere de căldură. 



In (Jiua de 4, la 12 h 4 m şi 12 h 27 m timp oficial, s'a simţit două puternice sguduiturl de pământ. In aceiaşi di, la diferite 

 )re, precum şi (filele de 10, 11, 13 şi 19, pendulele orizontale ale Observatoriuluî Sismologic aii înregistrat nisce microseisme care nu 

 au fost simţite de nimeni. 



In ultimele dile ale lunel, apr6pe la t6te speciile de arbori arbuşti si pomi fructiferi, frunzele au apărut, florile s'ail deschis 

 îi au fecondat în cursul ultimei decade; la mare parte a lor florile s'aii trecut şi fructul s'a format. Grâul de tâmnă se presintă des- 

 ul de frumos, avend înălţimea de peste 20 cm; în ultimile «.Iile din causa secetei şi a vânturilor uscate, începuse a se îngălbeni în 

 cărţile de jos. Orzul a rgsărit la 7 şi este destul de frumos. Porumbul care s'a semănat la 13, din causa uscăciune! a resărit abia în 

 iltima di a luneî. 



