354 BQLETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



ţiale, sing-ureî formaţiunî care există, aprope eg-al de desvoltată, în 

 testiculele impubere cât şi în cele mature. Acesta glandă ar absorbi 

 toxinele din sânge, pe care le-ar împedica să otrăvească sperma- 

 tozoiziî. 



Glanda interstiţială ar avea dar un rol de apărare genitală. 



D. Sava Atmanasiu, face o dare de semă asupra lucrăreî D-luî 

 inginer Radu Pascu: Studii geologice şi miniere în judeţul Tulcea. 

 Este prima lucrare geologică specială îndreptată spre cun^scerea 

 maî de aprope a zăcămintelor de minereuri dinţera nostră. In par- 

 tea generală autorul dă o descriere succintă a formaţiunilor geolo- 

 gice din partea de Nord a Dobrogeî, ilustrând'o cu o tabelă de 

 profile. Clarificarea formaţiunilor mat vechî de cât Triasul în : 

 formaţiunî paleozoice 7nai vecin şi formaţiunî paleozoice maî 

 nouij făcută de autor, împreună cu D. profesor Mrazec, este maî 

 conformă cu faptele de cât clasificările făcute până acum, de 6re-ce 

 nu implică date paleontologice cart lipsesc cu totul în aceste for- 

 maţiunî, ci este basată numaî pe raporturile stratigrafice ale ro- 

 celor şi pe tectonica regiuneî. 



In partea specială se studiază forte amănunţit zăcămintele maî 

 importante de minereurî de fer şi de cupru de la Lasova, Dealul 

 Geaferca şi Coşlug, Dealul Carapelit, Anzalar, Kiutucluc si Altân- 

 tepe. Condiţinnile ds zăcămînt, întinderea şi genesa filonelor, va- 

 riaţiunea composiţiuneî cu adâncimea sunt examinate forte di 

 aprope şi ilustrate cu profile de detaliO şi tabele comparative de 

 analise de minereurî de la deosebite adâncimî, în cât aceste de- 

 scrierî vor servi ca o îndrumare preţiosă pentru alte cercetărî. 



Harta geologică, pe scara de i : 200.000, ce însoţeşte lucrarea 

 D-luî Pascu, este ridicată pe baza de i : 10.000, şi decî se presintă 

 cu tote condiţiunile de exactitate dorite ; prin 1 6 colorî autorul se- 

 pară pe acesta hartă nu numaî formaţiunile geologice principale, 

 dar şi soiurile de roca paleozoice, a căror extensiune presintă o 

 importanţă deosebită prin filonele de minereurî ce conţin, ca d. e. : 

 quarţitele şi filitele, şisturile de Carapelit şi şisturile vercjî. 



Din cele spuse reese că lucrarea D-luî Pascu, presentându-se ca 

 resukat al unor studiî urmărite cu persistenţă maî mulţî ariî, pe 

 teren şi în laborator, este o lucrare de o însemnată valore sciinţi- 

 fică şi forte bogată în fapte importante şi din punct de vedere 



