BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 401 



rieur. Nous ajouterons que Ies observations que noiis avons faites 

 sur Ies plis carboniferes et devoniens des environs de Kizel cor- 

 roborent cette maniere de voir, car sur Ies couches devoniennes de 

 l'anticlinal du Severney-Log nous avons trouve Ies memes quart- 

 zites en petits lambeaux, qui paraissent manifestement discordants. 

 Cette discordance expliquerait d'ailleurs l'allure particuliere des 

 quartzites dans la reg-ion de Bieli-Spoi ou celles-ci paraissent for- 

 mer, autant qu'on en peut juger, une couverture faiblement ondu- 

 lee, dont l'allure contraste avec celle du D6vonien inf<^rieur forte- 

 ment pilisse qui vient â TEst.» 



(9 marş 1903). 



UN CRISTAL DE EPIDOT DE PE GHEŢARUL D'ARGENTIERE 



DE 

 Dr. T. NICOLAU 



Cu ocasiunea interesantelor cercetărî făcute asupra masivuluT 

 Mont-Blanc, D-niT profesor! L. Duparc şi L. Mrazec, au descris 

 cristale marî de epidot, ajungend la lungimea de 15 cm. '). 



Aceste cristale provenind din gheţarul d'Argentiere şi acel de 

 Miage au fost studiate ^) de numiţiî savanţî, carî precisezâ formele, 

 sub care se presintă epidotul în protogina din masivul Mont-Blanc 

 şi origina acestuY mineral ^). 



Cristalele marî găsite în cavităţile protogineî presintă următo- 

 rele feţe : h»(ioo), ai(Toi), a V2 (201), b' (Ti i) şi b V^ b '/g h V3 



(423). 



D. Mrazec găsi pe gheţarul d'Argentiere un mare şi frumos cris- 

 tal de epidot pe care mi '1-a încredinţat spre a '1 studia. Acest 

 cristal e de culore cafenie închisă, lungit dupe orthodiagonală, lă- 

 ţit dupe p (001), şi are la un cap^t feţe terminale fără g'(oio). 



') L. Duparc et L. Mra.zec. Archives de se. phys. et nat. (Jen^ve. XXVII. 659. 1889. 



^) A. Iacroix. Mineralogie de la France, pag. 145. 



^) L. Duparc et L. Mra/.ec. Arch. Se. phys. et nat. Ouatr. per. Jiiin 1901. 



