BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



493 



OBSERVAŢIUNl METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



INSTITUTUL METEOROLOGIC DIN BUCURESCI 



LUNA IULIE 1904 st. n. 



Director: ST. C. HEPITES 



înălţimea barometrului d'asupra nivelului măreî 82 metri 



Seceta simţitdre care se menţine de 13 luni nu 'şi-a luat sfârşit nici in Iulie 1904, care lună a mai fost caracterizata pnn- 

 i timp forte călduros. In 22 de zile termometrul a atins valori între 30" şi 37". . 



Temperatura lunară 24",3 este cu un grad si jumetate mai ridicată ca val(5rea normală ; limitele între cari au fost cuprinse de 

 57 încoce temperaturile mijlocii ale acestei luni sunt 25",! în 1871 şi 1874 şi 19''.9 In 1884. Afară de dilele de la 13 la 15 şi acele 

 i 29 la finele lunei, tute dilele au fost mai calde ca de obiceiu. Diua cea mai căldurdsă a fost la 18 de şi temperatura raa.ximaab- 

 ă 370.4 s'a înscris la 27, iar cea mai rece la 30, temperatura minimă absolută 10.7 având loc la 1. Din ultimii 28 de ani, numaî 

 temperatura maximă absolută din luna Iulie a fost egală sau mai ridicată ca cea de acnm. Tote dilele au fost de vara; de obi- 



^"canti'tatea totală de apă ce a cădut în cursul acestei luni abia 27 mm., este cu 6OV0 mai mică ca aceea ce se adună în niod 

 lal Oile de ploie aii fost 4; de obiceiu sunt 9. In 2 ilile, la 10 şi 29, ploia a fost însoţită de manifestaţiunî electrice.Ploia din 

 tă din urmă di a fost mai abundentă, ea a dat 20 mm.', de apă. De la 1864 incoce, în 10 ani luna Iulie a avut şi mai puţine preci- 

 iunî atmosferice ca acum. Din Iulie 19U3, de când s'a început seceta şi până la finele acestei luni, s'a adunat numai 312 mm de 

 pe cănd valorea normală este 662 mm. De 41 de ani de când se fac la Bucurescî observaţiuni udometnce, n'a tost până acum 

 o periodă de 13 luni consecutive în care să fi cădut o aşa de mică cantitate totală de apă ca acum. 



Presiunea atmosferică midlocie 753.7 mm este cu 1.5 mm mai ridicată că normala. 



Ventul dominant a fost Crivăţul. El a suflat în proportiune de 550/o. Numerul dilelor în care a bătut vent tare a fost 7. 



Atmoslera a fost cu 16"/u mal uscată, iar cerul mai puţin înorat ca de obiceiii. Dile senine aii fost 20, norose 8 şi acoperite 3. 

 ile a strălucit 365 de ore în loc de 321 de ore cât străluceşte de obiceiii în ac6stă lună. 



Rouă s'a observat într'o singură di, la 3, tunete şi fulgere în 3, iar în 2 seri fulgere de căldura. . . ,. 



In diua de 8, la 11 h. 8 m a. m. timp oficial, s'a simţit o fdrte slabă seismă. In aceeaşi di, la 2h. 32 m. p. m., precum şi in diua 

 4, la 8 l'i. 34 m. a.m., s'au înregistrat nisce microscisme. ..,,.,.. x , - 



Din causa secetei si a cablurilor din cursul acestei luni, porumbul din parcul Institutului Meteorologic, sa uscat cu desa- 

 îre Orzul de priinăva'ră care a resistat mal bine, s'a secerat şi a dat 5 hectolitri la hectar. Iarba care se uscase din nou, pare a 

 lat fi înviorat puiin in urma ploilor de la sfârşitul lunel. Viea este frumcjsă dar bobul a remas mic din causa uscaciunei. Dintre 

 te s'ail copt caisele, zarzările, perele şl prunele văratice. In ultima 'i°'->''« -'•>" """^ '^">' 



s'aii scos pepeni spre vSndare. 



