494 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



OBSERVAŢlUNi METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



INSTITUTUL METEOROLOGIC DIN BUCURESCi 



LUNA AUGUST 1904 st. n. 



Director: ST. C. IIKPITES 



înălţimea barometrului d'ssupra nivelului mărei 82 metri 



fost mai căldur6să ca In mod normal. Seceta din lunile precedente a continuat şi in cea mai mare parte din cursul 



către finele el, au fost două ^ile în cari a plouat mai bine. ,.,.•.,,» - „- f^,,, „„„..:„=„ 



Temperatura lunară 2-J'S, este cu aprope un grad mai ridicată, cu val6rea normală; limitele între cari au fost coprinse 

 1867 Jnc6ce temperaturile mijlocii ale acestei luni, sunt 2.V0 în iSiJO şi im în 188'j. Perioda mai caldă a lost de la .. la 23; de 1j 

 12 .şi de la 10 la 2a, au fost cu deosebire zilele cele mai căldur6se. De Va 1 la 4 şi de la 24 la finele lunel au fost periodele ma 

 cornse. Temperatura maximă absolută aT^O, s'a înregistrat la 22. yiua cea mal pu^in căldurosă a fost la 28, temperatura cea m^ 

 borătă 9^0 înscriindu-se in ultima >.li a lunei. I^ile de vară au fost 20 ca şi de obiceiii. . • « j \. „ <> « 



Cantitatea totală de apă din cursul acestei luni W mm in 8 (.iile, este numai cu 3 mm mai mică de cât aceea ce se o 

 în mod normal. Ploile de la 27 şi 28 au fost cele mai abondenie dând în total 31 mm de apă, din cari 2o mm numai la -7. tA 

 fost insolite de manifestaiiunî electrice. Din Iulie 1903, de când a început seceta şi Până la sfârşitul^ acestei hini.s^^a^^^^ 

 cur 

 loc 



■esti numai 3.Vi mm de;ipâ, pe când val6rea normală este 715 mm. De 41 de ani de când se fac observaţiunl udometrice în £ 

 al'ilate, n'a fost până acum, nici o periodă de 14 luni consecutive, în cari să fi căcjut o aşa de mică cantitate totală de apă cai 

 l^resiunea atmosferica mijlocie i:>i,b rain este egală cu normala. . . , . . i ^t 



Vântul dominant Griveţul a suflat în proporţiune de 380/o. V6nt tare abătut în Odile; la 13 iuţeala vântului ajunsese lai. 



u pe ^^^"^n^g-g^.^ ^ f^gj py -„, ^^. uscată ca în general. Cerul obicinuit de înorat ; dile senine aii lost 19, norâse 8 şi acoper 

 Sorele a strălucit 338 de ore în Ioc de 312 ore cât el strălucesce în mod normal. N'n fost nici o (}i din cursul lunei in 

 acest astru să nu să fl arătat pe cer. ,...,.<., j xu a 



Rouă s'a observat în 5 tlile, halo solar şi tunete şi fulgere în câte 2, iar la 11 şi 2(> fulgere de căldură. 

 In diua de 1 la 9"M m. timp oficial dlinin6ia, prpcum şi în (Jiua de 18 la 10"8 m. sâra ş'au înregistrat câte o microseisn 

 Vegetatiunea a suferit si mai mult din causa secetei care continuă. Iarba care se uscase cu totul a început a eşi am 

 in urma ploilor cari au avut loc către sfârşitul lunei. După ploile de la 27 şi 28, umedcla a pătruns în pământ pană la ^^ fjn : 

 «■ime. Ogorele au începui a se face cu multă activitate. La arbori şi pomi fructiferi, mare parte a frunzelor sau uscat şi ai 

 prea de timpuriu, din causa secetei. Viele se menţin încă bine, către sfârşitul lunei, strugurii erau in mareparle copţi. Dintre f 

 au apărut : prunele, nucile, merele, perele şi persicile. 



