BULETINUL SOCIE PĂŢII DE SCHNŢE 



i95 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



INSTITUTUL METEOROLOGIC DIN BUCURESCI 



LUNA SEl'ThMVRIE 1904 st. n. 



Director: ST. C. HEPITES 



înălţimea barometrului d'asupra nivelului mărei 82 metri 



Cantitatea totală de apă ce a cădut în acesta 

 'eză seceta, luna de care ne ocupăm a fo.st singura 

 fac la Bucurescî observaţiunî udometrice, nicî"o-da 

 acum. De la începutul secetei, în Iulie 1903. şi pâaă 

 apă pe când valorea normală este 753 mm. De şi pr 



Acesta lună a fost caracterisată printr'un timp mult maî rece ca cel obicinuit şi f6rte ploios. 



Temperatura lunară 15» 4 este cu peste două grade mal mică ca valorea normală. De la 1857 Înc6ce, numai în 5 ani tempera- 

 a acestei luni a fost şi maî mică ca acum. Afară de dilele de 2, 3 şi de la 12 la 16 care au fost ceva maî calde, în tote cele l'alte 

 iperatura a fost maî coborâtă ca de obiceiu. Intervalul de la 17 la 23 a fost cu deosebire rece, temperaturile mijlocii dilnice fiind 

 40 la 9' maî recî ca valorile normale corespundei6re. I5)iua cea maî caldă a fost la 2 când s'a înscris şi temperatura maximă ab- 

 ută din cursul lunei 30".2, iar cea mai rece la 19 când termometrul s'a coborît la 2".9 care este cea maî josă temperatură, pile de 

 "^ aăfost 8 pe când de obiceiu sunt 16. 



ună este de 104 mm, normala fiiind numai 37 mm. De la Iulie 1903 de când 

 care a dat un excedent de apă asupra valoreî normale. De 41 de ani de când 

 i nu s'a intemplat să cadă în acesta lună o aşa de abundentă cantitate de pl6e 

 la finele acestei luni (în total 15 lunî), s'a adunat în acesta localitate 458 mm 

 n urmare acâstă lună a fost excesiv de ploiosă, totuşi deficitul de apă în acostă 

 perioaa, este de 390/o faţă de valdrea normală. La sfârşitul luneî precedente diflcitul era de 50o/o. ţ)ile de pl6ie aii fost 15; în 

 leral sunt 7. 



Presiunea atmosferică mijlocie 756.5 mm este cu apr6pe un milimetru mai ridicată ca normala. 



Ventul dominant a fost Crivăţul care a suflat in proporţiune de 50»/o. Vent tare a bătut în 3 dile. 



Atmosfera a fost cu 12% maî umedă ca în general. 



Gerul a fost mult maî înuorat ca de obiceiii ; dile senine 9, norose 8 şi acoperite 13. Sorele a strălucit numai 168 de ore în 24 

 dile, pe când obicinuit el se arată timp de 233 ore" în 29 de dile. 



Rouă s'a observat în 15 dile : brumă şi ceţă în câte una, tunete şi fulgere in 2; iar în 3 seri numai fulgere. 



In diua de 24, la 9 h. 24 m. sera timp oficial, s'a simţit o forte slabă seismă. 



In urma ploilor abondente din prima decadă, arăturile şi semănăturile de tomna s'au făcut în cele mai bune condiţiunî. Ra- 

 i şi grâul semănat în parcul Institutului Meteorologic la 10 Septembre, favorisate de dilele calde ce aii urmat, aii germinat forte 

 ede şi au răsărit dupe 4 dile. 



Câmpiile, teneţele, şi păşunele aii înverdit pretutindeni, iar iarba a crescut cu vigdre, în cât în multe părţi ea s'a putut paşte 

 i din a doua decadă. Arborilor şi arbuştilor ale căror frunze căduseră din causa secetei încă din August, în acesta lună le aii dat 

 nze nouî care la unele specii sunt destul de măricele. Castanii sălbatici, corcoduşii şi prunii aâ înflorit a duoa 6ră. intrega vege- 

 iune s'a înveselit şi se presintă acum ca şi în toiul primăverei. 



Viile nu aii fost tocmai favorisate de ploile din cursul acestei lunî, căci strugurii nefiind încă bine copţi, bobele aii crăpat, 

 leşul lor s'a făcut mai de timpuriu ca de obiceiii. In prima decadă. 



