7. V. 1904. Lindberg, Alchimilla vulgaris L. coll. 147 



a. Blad pä öfre sidan rikl. häriga af länga framätlig- 

 gande här, pä imdre sidan gleshäriga utom pä 

 nerverna, där den täml. tätä beklädnaden sträcker 

 sig längs dessas hela längd. Stjälk och bladskaft 

 tili hela längden med rikl. länga, nastan tilltryckta 

 här, hvilken härighet emellanät sträcker sig ända 

 upp öfver de nedersta fruktfodren i blomsamlingt^n. 



A. (jlo7n erulnns Bus. 



b. Blad pä öfre sidan sä godt som alldeles glatta 

 endast pä tänderna svagt häriga. Stjälk ej utefter 

 hela längden härig. Fruktfoder alltid fullständigt 

 glatta. 



1. Stjälkar vanl. tili tredje stambladet, säilän tili 

 det andra eller fjärde, jämte bladskaften med 

 + riklig härighet af nastan tilltryckta — löst 

 upprätt-utstäende här. Bladen pä undre sidan 

 endast pä nerverna och ofta dessutom pä bas- 

 loberna tilltryckt häriga, härigheten pä nervei aa 

 pä undre sidan af bladen varierande, dock an- 

 träffas alltid flere eller färre blad, pä hvilka 

 härigheten, om ock mycket gles, sträcker sig 

 ända tili basen af desamma; denna härighet 

 iakttages lättast pä unga ännu hopvecklade 

 blad. Bladtandning jämn. 



a. Täml. lägväxt — lägväxt med bägformigt 

 uppstigande stjälkar. Jordblad med (7) -9 

 lober, med sammanstölande baslober eller 

 dessa bildande en smal sinus. Bladtänder 

 smä eller täml. smä, smala, spetsiga och 

 bägformigt framätböjda; detta synes bäst i 

 lobspetsarna, där sidotänderna äro tydligt 

 böjda mot hvarandra A. ncutidens Bus. 

 ^. Täml. högväxt — högväxt med uppräta eller 

 nastan uppräta stjälkar. Jordblad med 9 — 11 

 lober, baslober bildande en smal eller vanl. 

 täml. bred sinus. Bladtänder stora, breda, 



