'270 DULEI'INUL .SUCIK'IAŢII ROMANE DE ŞTIINŢE 



a distanţa între raza nerefractată în cea refractată {a în cazul nostru 

 fiind foarte mic). 



Dacă considerăm în mod aproximativ, relaţia între indicele de 

 refracţie n şi densitate p a substanţei dizolvate va fi 



dp 



dp 

 Introducând valoarea lui 3- în (7) avem 



(12) ^^a^ Dk(n^'-n; ^) d(H^) 



L 4n'-^pB0 dz 



ştiind că k = k'p şi introducând susceptibilitatea mao^nctică în (i 2). 



Apoi n- — nQ- = fp din (10) unde n este indicele de refracţiune 

 al soluţiunii, iar n^ al dizolvantului curat. 



p=BO, parametrul presiunei osmotice este egal cu constanta Boyle 



(aceeaş ca şi la gaze) a substanţei dizolvate j egală cu 8,3 1 5 . [ o'^ şi îm- 



. ^v- u ^ 1 1 .. A 1- ^ T> constanta qrazelor 1 



partita cu greutatea moleculara. Adica B =. ^^ r — 



greutatea moleculară J' 



este temperatura absolută a soluţiunii. 



Formula (12) ne dă valoarea deviaţiunii ce o încearcă o rază ce 

 ar trece prin un mediu de o refracţiune mai mare, adică prin păr- 

 ţile unde concentraţia este mai mare. 



Toate elementele din formulă sunt cunoscute şi nu ne rămâne 

 decât a le înlocui şi apoi a compara valorile deviaţiunii a, calcu- 

 late şi observate. 



