444 



liULETlNUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



OBSERVATORUL ASTRONOMIC ŞI METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA APRILIE 1911 st. n. 



Director: N. COCULESCTI 



înălţimea barometrului deasupra nivelului Mării 82 metri 



Luna Apnlie 1911 a fost caracterizată la Bucureşti printr'un timp închis şi relativ foarte rece, care a avut loc mai al 

 în a doua şi a treia sa pentada. Precipilaţiunile atmosferice au căzut la intervale scurte şi în cantităţi niuHumitoare. Temperatu 

 lunară, lljoj, esto cu o jumătate de grad mai coborita decât valoarea normala dedusă ilin perinada de 40 de ani ilc observaţiuiii te 

 mometrice, 1871-1910; in acest interval temperatura lunei Aprilie a variat Intre 1401 (1872) şi 700 (18y3). Ceeace a contribuit ca tei 

 peratura lunei ile care ne ocupăm să fie numai cu o jumătate de gcid mai coborîtă ca valoarea normală, cu tot timpul rece ca 

 a domnit în zilele de la fi la 15, au lost perioade călduroase caii au avut loc de la 2 'a 4 şi de Ia 20 la sfârşitul lunei. Ziua ce.i n: 

 rece a fost cea de la fi, cu toate că temperatura minimă aljsoluta, — 0».5, ai avut loc în ziua de 10. Ultima zi a lunii a fost cea ir 

 călduroas, termometrul ridicându--ii. în această zi până la 240.3, care reprezintă toiiperatura maxima absolută din cursul Iun 

 In alţi ani de la 1877 încoace, termometrul s'a ridii-at In Aprilie mai mult ca acum .ajungând până la 320.7 în 1899, iar în 1882 s'a c 

 borît până la — fiO.O. Am avut o singură zi cu înghel şi nici una de vară; de obiceiu sunt în Aprilie respectiv 3 şi 2 de asemeni zii 

 înţelegem pri:. zile cu inglief acelea în cari lermuinetrul atinge sau se coboară sub (io. iar prin zile de vară, acelea în cari termometi 

 atinge sau depăşeşte 250. Cantitatea totală a precipitaţiuniloratmosterice,42 mm. este numai cu6 mm, mai mică ca cea normală. Au fc 

 12 zile cu cantităţi apreciabile de apă; Iu 12 a căzut puţină ninsoare care s'a topit repede. Presiunea atmosferică lunară, 752 m 

 a fost normală. Coloana biirometrică a avut în cursul acestei luni o variaţiune de 2fi mm, între 7o4 mm în ziua de 22 şi 738 mm 

 4. Direcţiunea dominanta a vântului a fost ENK (crivăţul), care a suflat în propur^iunc de 'lU O/o din numărul total de observaţiuni. 

 4 zile a bătut vânt tare; în ziua de fi iuţeala crivăţului ajunsese la aproape 15 metri pe secundă. U.mczeala aerului a fost nmnai < 

 30/0 mai maro ca cea obişnuită. Cerul mult mai inoral ca de obiceiu. Kepartizatc după .gradul dn inorare, au lost 5 zile senine, 12 noroa 

 şi 13 acoperite, pe câtă vreme în mod normal sunt în această lună respectiv 9, 11 şi 10 din aceste zile. Soarele s'a arătat în 25 de zile 

 e durată totală de 183 de ore, adică cu 13 ore mai puţin decât în mod normal. In 15 zile s'a notat rouă, iar tn câte una lirumă 

 ceată. La 2, 14 şi 2S tn avut loc manileslaţiuni electrice. Sub influenţa timpului cald din a doua jumătate a lunei, vegelaţinnea 

 luat o desvoltai-e foarte repede. Toţi arborii, arbuştii şi pomii roditori au înllorit şi înfrunzit. Iarba po câmpii a crescut cu vigoai 

 ia sfârşitul lunei ea oră aproape de eosii. 



