BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 485 



tare a mărei ; retragerea a fost în totdeauna mai puternică ca 

 înaintarea, încât rezultatul a fost reducerea treptată a suprafeţei 

 mărei până la limitele mărei actuale. In epoca Sarmatică era un 

 singur bazin colosal: panono- daco- ponto -caspien. In epoca 

 meotică s'a început diferenţiarea acestui bazin, însoţită de redu- 

 cerea suprafeţei lui. Diferenţiarea se continuă şi azi, căci vedem şi 

 azi separându-se din Marea Neag-ră şi Caspică golfuri mai mici 

 sau mai mari, cari faţă de bazinurile mume joacă rolul de desali- 

 nificatori; aşa sunt limanurile, golful Cara-Bugaz, dar mai ales 

 Sivaşul. Desalinificatorii au jucat în toată istoria Mărei Negre un 

 rol important, căci cu toată reducerea suprafeţei mărei, apa ei din 

 epoca sarmatică şi până azi a rămas tot salmastră (fauna fosilă nu 

 ne arată nici o -dată o apă sărată). Poate s'ar putea admite că de- 

 pozitele de sare din Gaucaz şi Carpaţi se datoresc anume acestor 

 desalinificatori pliocenici, cari n'au putut să fie decât în văile să- 

 pate în depozitele miocenice şi paleogene. 



Balcanii, Carpaţii, Crimeea, colosalul masiv cristalin din Rusia, 

 Uralul şi Caucazul au prezentat în toată vremea, de la epoca sar- 

 matică şi până azi, acele ziduri, peste cari n'au putut să se reverse 

 apele marine. Ridicarea acestor masive, însoţită de fenomene de 

 cutări în părţile învecinate, precum şi modificările de climă, au fost 

 cauza, care a determinat reducerea şi diferenţiarea treptată a în- 

 tinsului bazin sarmatic la limitele actualelor Mări Neagră şi Cas- 

 pică. Retragerea Mărei Negre se continuă şi azi, mişcările scoarţei 

 pământului pe malurile ei se continuă şi acuma, iar aluvionarea se 

 face puternic, încât nu pare a fi neverosimilă ideea că Marea 

 Neagră cu vremea se va reduce la un lac, traversat de un colosal 

 râu, rezultat din confluenţa apelor Niprului, Donului, Cubanului, 

 Nistrului şi Dunărei; Bosforul şi Dardanelele vor prezenta con- 

 tinuarea acestui râu. 



Aceasta este în trăsături generale istoria Mărei Negre. Deta- 

 liile acestei istorii se cunosc puţin. Nu sunt stabilite cu certitudine 

 limitele mărilor cari prezintau maximum sau minimum de întin- 

 dere a apei, nu se cunoaşte rolul gheţarilor, climei, a mişcărilor 

 tectonice. Mai sunt o mulţime de alte chestiuni, cari aşteaptă să 

 he rezolvite, dar în special ne lipseşte o hartă care să ne arate 

 evoluţiunea Mărei Negre. 



