486 UULETINUL SOCIETĂŢII llOMÂNE DE ŞTIINŢE 



Din punct de vedere biochimic Marea Nea,q-ră prezintă un feno- 

 men din cele mai interesante ; » parcă ar fi o experienţă din cele 

 mai curioase, pe care însuşi natura o face în proporţiuni colosale" 

 (Andrusov). Marea Neagră din acest punct de vedere se prezintă 

 ca două bazinuri suprapuse : 



1. Unul deasupra cu adâncimi până la 225™ maximum ; 



2. Altul dedesupt, care se începe de la adâncimi de 180—225'" 

 şi merge până la fund. 



Cel dintâi prezintă un bazin salmastru, întins, neadânc, plin de 

 vieaţă, cu apă în continuă mişcare, supus influenţii atmosferei şi 

 razelor solare. Cel de al doilea e un bazin mort, lipsit de orice 

 mişcare, de lumină şi de căldură, cu o suprafaţă de aproape trei ori 

 mai mică ca a celui dintâi şi cu adâncimi de 10 ori mai mari; apa 

 c stătătoare, mai densă decât apa oceanelor, nu e locuită decât 

 de câteva specii de microbi specifici, e infectată cu H^S, a cărui 

 cantitate creşte foarte mult spre fund. 



Această diferenţiare a bazinului Mărei Negre în 2 bazinuri su- 

 prapuse se datoreşte invaziunii apelor Mediteranei în Marea 

 Neagră. Când uscatul Egeic s^a scufundat şi în locul lui s'a format 

 Marea Egeică, atunci prin Dardanele şi Bosfor a început să se 

 scurgă în Marea Neagră apa Mediteranei, care fiind mult mai 

 grea ca a Mărei Negre, s'a aşezat la fund. Azi se scurge, cam 

 178 klm^ pe an de apă sărată: înainte însă Bosforul şi Dardane- 

 lele erau mai mici, încât şi apă sărată venea în Marea Neagră în 

 cantitate mult mai mică. Apa sărată s'ar amesteca cu apa sal- 

 mastră a Mărei Negre, dacă în această mare nu s'ar scurge anual 

 cantităţi colosale de apă dulce. Amestecarea apelor este împiedi- 

 cată şi de lipsa curenţilor convecţionali, adică a curenţilor, cari ar 

 circula în sens vertical. Astfel s'a întâmplat că la fund se adună tot 

 mai multă apă grea mediteraneană cu 3,9*^/0 săruri, iar deasupra 

 e o apă mai puţin densă, cu 1,8 ^/^ săruri. Diferenţa mare de den- 

 sitate între amândouă părţi, inferioară şi superioară, ale Mărei 

 Negre exclude şi pentru viitor posibilitatea curenţilor convecţio- 

 nali până la momentul când marea se va umple cu totul cu apă 

 grea, mediteraneană ; atunci vor începe să circule apele şi în sens 

 vertical şi vor înceta şi toate fenomenele de infecţie din adâncimi. 



In adevăr, apele din fund fiind stătătoare, oxigenul dizolvat în 



