BULETINUL SOCIETĂŢII IU)M.\NE DE ŞTIINŢE 4S7 



ele şi adus din Mediterana, odată ce a fost consumat prin feno- 

 mene de oxidaţiune ale diferitelor substanţe org-anice, n'a mai 

 putut fi înlocuit cu alt oxigen, căci de la suprafaţă oxig-enul nu 

 poate veni prin difuziune, care se face foarte încet de sus în jos 

 (o moleculă de oxigen înaintează în api mărei de sus în jos abea 

 cu 4'" pe an). Bazinul inferior fiind lipsit de oxigen liber, nici o 

 vieţuitoare, ce are nevoie de acest oxigen, nu poate trăi acolo. Au 

 însă o mare desvoltare unele bacterii anaerobe, anume acelea cari 

 îşi iau oxigenul din sulfaţi reducându-i în H.iS, pe care 'l şi de- 

 gajă în apa mărei. Bazinul inferior aşa dar pe toată adâncimea 

 sa de peste 2.000'", este plin de sidfatobacterii şi este complet 

 infectat cu substanţe de putrefacţie, dar mai ales cu H._,S, a cărui 

 cantitate creşte cu adâncimea '). 



Nu se cunoaşte cantitatea de H2S produsă anual: ea trebuie să 

 fie colosală, căci cantitatea de H2S aflătoare acuma în apa mării 

 se evaluează la 305 miliarde de tone. S'ar fi infectat probabil 

 chiar întregul bazin al Mărei Negre, dacă n'ar fi avut loc inter- 

 venţia sulfobacteriilor. cari consumă H2S, îl ard în interiorul 

 corpului său cu ajutorul oxigenului dizolvat în apa mării şi astfel 

 produc SO^H., şi H^O. Energia, rezultată din această ardere, ser- 

 veşte la vieaţa bacteriilor. Sulfobacteriile sunt plasate pe o dis- 

 tanţă verticală de câţiva metri la adâncimea de 225™ (în medie) 

 spre periferie şi la 170 — 180"^ spre centrul mării. Unde marea e 

 mai puţin adâncă, acolo sulfobacteriile trăesc împreună cu sulfato- 

 bacteriile chiar în mâlul mării, în care HgS cu sărurile de fier dă SFe 

 şi de aceia şi mâlul este negru. 



Deci, în Marea Neagră este o placă bacterială de sulfobacterii, 

 de o întindere colosală, slab bombată la mijloc şi sprijinită pe 

 fundul mării după curba batimetrică de 225™. Nimic nu turbură li- 

 niştea seculară ale acestei plăci, doar numai vasele cari se îneacă 

 şi delfinii şi peştii morţi în căderea sa spre fund o sparg din când 

 în când: ea e însufleţită de o mişcare ascensională extrem de lentă, 

 datorită ridicării nivelului apelor grele din fundul Mărei Negre ; 

 căci, pe măsură ce prin Bosfor vine apa grea din Mediterana, ni- 



1) La 180— 225ni adâncim; la i litru de apt se alia o,33cm3 de H.^S (calculat la o» şi 

 76omiîi presiuni), iar la adâncimea de 2.0oom —6,551=1113, deci de 20 ori mai mult. In greu- 

 tate ar veni 0,5078 şi 9,9875Sr la litru de apâ. 



