BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 489 



în acest caz, este următorul : H2S este oxidat de sulfobacterii în 

 SOjH^, care cu C03Ca dă SO,^Ca; SO^Ca cu NaCl din sol dă 

 SO^Na^ şi CaCli ; cu apele subsolului SO^Na^ se duce în Marea 

 Caspică, în care s'a şi constatat creşterea ^/q de SO^Na^. In cât e 

 de aşteptat că cantităţile enorme de NaCl din stepele chirg-hize 

 se vor transforma în SOj^Na^, care va fi dus în Marea Caspică. 

 Rezultatul final ar fi amărîrea puternică a apelor Caspicei, dacă 

 această mare n'ar avea un desalinificator puternic — g-olful Cară- 

 Bug-as, unde anual se depun vreo 3.000 tone de SOj^Na., sub 

 formă de mîrabilit — SO^Nag.ioH^.O sau ca astrahanit: SO^Na._,. 

 SOJM0-.4H2O împreună cu SO^Ca şi SOj^Mg. 



Cari sunt caracterele fizico-chimice ale apei din Marea Neagră - 



Ca compoziţie chimică apa Mărei Negre prezintă particulari- 

 tăţi, datorite tocmai acţiunei bacteriilor. Deasupra plăcei bacte- 

 riale apa este incoloră şi transparentă, cu oxigen în disoluţie, lip- 

 sită de miros de patrefacţie, fără urme de H^*^? cu cantităţi în- 

 semnate de sulfaţi. Imediat sub placa bacterială apare H^S şi 

 substanţe de putrefacţie (NH.., amine, etc), cari dau apei un miros 

 foarte urît ; coloarea apei adesea e gălbue ; oxigenul lipseşte, can- 

 titatea sulfaţilor descreşte foarte repede de la placă în jos, iar 

 cantitatea carbonaţilor creşte. Apa mării însă este alcalină de la 

 suprafaţă şi până la fund. 



Sub placă salinitatea variază slab, crescând puţin cu adâncimea. 

 Deasupra plăcei însă salinitatea variază mult şi variaţia este su- 

 pusă următoarei legi: de la suprafaţă şi până la 27'" adâncime 

 salinitatea e neschimbată; niai adânc creşte încet până la 45™ : de 

 acî creşte repede până la 90™, apoi creşterea devine foarte slabă 

 până la 180'" adâncime şi acî sare brusc la 21,1 la i litru. 



In Marea Neagră H^S se produce şi deasupra plăcei bacteriale; 

 dar acî el este numai decât oxidat de oxigenul dizolvat în apă, sau 

 consumat de sulfol^aclerii. Sub placa bacterială cantitatea de gaze, 

 dizolvate în apă este mai mică ca cea normală : de pildă la adân- 

 cimea de 360'" un litru de apă conţine 11,7 — 12,1''"^ de gaze, 

 calculat pentru o^^ şi 760""" presiune ; la aceeaş adâncime în apa 

 oceanului se află 19,06 — 23 — 2 5''"''-^. 



Ar fi foarte interesant să se stabilească liniile de presiuni egale 



