490 BULETlNUr. SOClErAŢlI ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



ale H2S din apa mârei; aceste linii ar arăta punctele de fermenta- 

 ţiune maximă hidrosulfurică. 



Substanţele organice, dizolvate în apa Mărei Negre, şi cari sunt 

 destul de stabile, cantitativ cresc cu adâncimea, şi anume : 

 2,5 '"*"■ la [46 metri adâncime (la i litru de apă). 



2,8 <5 " 164 — 1S3 » n » 



4,4 '' '? 366— 1 28 1 '5 » >5 



5 , 4 " ■' '^ • ^ 3 *-* " " " 



Deci, în această privinţă avem o stratihcaţie a apelor Mărei 

 Negre. In privinţa substanţelor organice suspendate în apa mării, 

 asemenea avem stratificaţie, oar inversă : cantitatea substanţelor 

 organice suspendate în apa mărei descreşte cu adâncimea. 



Densitatea apei variază foarte mult de la punct la punct, atât 

 în sens vertical cât şi în sens orizontal. Iată câteva cifre, cari arată 

 variaţiunea densităţii apei : 



1,0091 în partea de N a mărei de Azov; 

 1,0144 '' -V centrală a Mărei Negre, la suprafaţă : 

 1,030 » adâncimile cele mai mari ale mărei ; 

 1,026 » oceane. 

 Aceste densităţi corespund cu următoarele cantităţi de săruri la 

 i litru de apă : 



1,0091 — 10,4 gr. 

 1,0144 — 18 » 

 1,030 —39,3 " 

 1,026 —35,0 ^^ 

 In limanuri însă apa adesea ajunge la o densitate considerabilă 

 1,2211 (lacul Roşu de la Perecop), când se depun şi sărurile din 

 apă 0. 



E foarte interesantă distribuţia temperaturii în apele Mărei 

 Negre. 



Unda termică, datorită variaţiunilor anuale ale temperaturii at- 

 mosferei, se desfăşoară astfel : întâi temperatura scade repede de la 

 9 la 18™ adâncime (până la 9"" se simte influenţa directă a tem- 

 peraturii zilei). D.- la i8"'înjos temperatura scade mn încet şi 

 minimul de temperatură e la 54 — 56"" adâncime, anume 6,9*^0. 



1) Caracteristica limanurilor închise e lipsa S04Mg. 



