fiULKTlNUL SOCIETĂŢII KOMÂNE DE ŞTIINŢE 491 



De la 56"' temperatura creşte încet până la i8o"" adâncime, de 

 unde devine constantă +9*^^. Deci, saltul de temperatură, cu- 

 noscut în toate aglomeraţiile mari de apă, în Marea Neagră se 

 află la 54 — 56'" adâncime, iar 6,9*^ e temperatura medie anuală a 

 regiunii de deasupra Mărci Negre. Temperatura de 9'^ a apelor 

 din adâncimi se datoreşte curentului cald ce vine din Mediterana 

 prin Bosfor cu temperatura de 14'^. Acei 178'"'^" de apă medite- 

 raneană, ce vin prin Bosfor se răcesc, prin urmare, până la 9"^; re- 

 cindu-se, căldura se degajă în sus, în aer, în cantitate de vreo 900 

 bilioane (9.10^^) calorii mari. Cantitatea aceasta de căldură con- 

 tribue mult la încălzirea atmosferei ţărilor împrejmuitoare ; ceeace 

 face Golfstromul pentru Europa de NV, acelaş lucru '1 face cu- 

 rentul Bosforic inferior pentru provinciile din jurul Mărei Negre, 

 dar mai ales pentru Caucaz şi Anatolia ; dacă n'ar fi acest curent, 

 clima acestor ţări ar fi mult mai rece, iar stepele s'ar deplasa de 

 pe malul nordic al Mărei Negre în Anatolia. 



Aşa dar apele Mărei Negre prezintă o stratificaţie termică şi 

 sunt 5 straturi termice : 



1. Primul, de 9"" grosime, cu o temperatură foarte varia- 

 bilă; 



2. Al douilea, de 9"^ grosime, cu o temperatură care descreşte 

 repede ; 



3. Al treilea, de 36 — 38"" grosime, cu o temperatură care des- 

 creşte încet până la un minim de 6,9^ ; 



4. Al patrulea, de vreo 125"' grosime, cu o temperatură care 

 creşte încet până la 9^ ; 



5. Al cincilea, care merge până la fund şi are temperatura 

 constantă de 9^. Acest strat prezintă o calotă elipsoidală, cu înăl- 

 ţimea de 2.100'" (aproximativ) şi poate fi considerat ca hermetic 

 închis de către straturile superioare, lipsite de circulaţia verticală a 

 apelor. 



* 



* * 



Topografia fundului Mărei Negre e monotonă şi aminteşte tipul 

 oceanic : până la 200'" adâncime fundul (afară de câteva excepţii) 

 se coboară încet, prezintând ceeace se numeşte soclu continental, 

 iar de la 200"™ în jos fundul cade repede, având chiar o înclinaţie 

 de 10^ — 12^, până la fundul plat din adâncimile mari din centru. 

 E interesant faptul că adâncimile cele mai mari ale Mărei Negre 



