4£^2! BULETINUL SOaETÂŢIl liOMÂNE DE ŞTIINŢE 



(2.240'"), se apropie mult de suprafaţa de echideformaţiune 

 (2.360'") şi de nivelul mediu al uscatului (2.300™). Panta fundului 

 în general e de 2^ — 5^. 



Solul de pe fundul mărei e de trei tipuri : 



1. Până la adâncimi de 20— 5 o"" e un mâl, a cărui formaţiune 

 stă în leo-ătură directă cu natura malului; 



2. De la 20 — 50"" şi până pe la adâncimea de 180 solul e un 

 mâl albăstrui-sur ; coloarea aceasta se datoreşte cantităţilor neîn- 

 semnate de SFe; 



3. Povârnişul de la 180™ în jos e acoperit cu un mâl negru ; 

 câte odată el este cenuşiu sau negricios, dar în aceste cazuri are 

 pete şi pungi mari negre. Coloarea se datoreşte asemenea SFe. 

 Acelaş mâl e şi pe fundul plat din adâncimile mari. 



Asupra compoziţiei chimice a solului se pot spune următoarele : 



Ferul e abundent în mâlul de pe fundul Mărei Negre; în 

 zona superioară ferul e sub formă de oxid hidratat, cu puţină sul- 

 fura, iar în zona inferioară sub formă excluziv de sulfura. Având 

 în totdeauna în compoziţia sa SFe, mâlul, tratat cu HCl, dă 

 H,_,S; se degajă însă şi mult CO^,, ceeace arată abundenţa car- 

 bonaţilor. In soluţia de HCl ferul se găseşte sub forma fe- 

 roasă ; când însă se tratează un mâl luat din adâncimile mari, 

 ss constată şi prezenţa combinaţiunilor ferice. Un mâl cenuşiu, 

 tratat cu H.^S devine negru ; acelaş lucru se întâmplă şi în cazul 

 când mâlul cenuşiu este închis hermetic într'un vas. In cazul din 

 urmă mâlul se înegreşte prin HoS, produs de sulfatobacterii. In 

 multe locuri din adâncimile mari a le mărei mâlul nu este cu totul 

 negru ; aceasta se datoreşte faptului că în acele locuri mediul nu 

 este destul de alcalin, căci se ştie că SFe nu se obţine decât 

 într'un mediu alcalin. Alcanizarea apelor Mărei Negre se face cu 

 ajutorul NH.j, care este produs tot de bacterii. 



Lipsa de macroorganizme în adâncimile mari a le mărei prici- 

 nueşte acumularea substanţelor organice pe fund sub formă de 

 detritus, care, ps de o parte, este adus depe mal, iar pe de altă 

 parte, prezintă resturile organizmelor pelagice. 



Mâlul adâncimilor are multe pete şi pungi alburii de CO^Cşl 

 (având aspectul unor bucăţi de untură). La microscop masa acestor 

 pete se prezintă cu o structură mărunt grăunţoasă şi foarte omo- 



