MJI.ETINUL SOCIETĂŢII HUMÂNE DE ŞTIINŢE 49f, 



e fauna caracteristică adâncimilor mari. Sub adâncimea de i8o"' 

 e zona faunei bacteriene. 



Fauna adâncimilor Mărei Neo-re nu e indigenă, e venită din 

 Marea Egeică şi colonizarea Mărei Negre de către vieţuitoarele din 

 Marea Egeică încă nu s'a isprăvit, de oarece este împiedicată de 

 infectarea adâncimilor mari. Ca să ajungă, de pildă, la malul 

 Gramului, vieţuitoarele sunt nevoite să înconjoare marea pe la E 

 sau V. La intrarea Bosforului în Marea Neagră stau încă mulţi 

 emigranţi, veniţi de la sud şi cari pe încetul se răspândesc în jurul 

 mărei. O mulţime de hidroizi, actinii, cerebratule veniţi din Medi- 

 terana se găsesc deocamdată numai la gura Bosforului. Noile 

 specii, cari se răspândesc pe încetul în jurul mărei, se aşează de 

 obicei la adâncimi mai mari ca în Marea Egeică, de oarece găsesc 

 acolo o temperatură mai invariabilă şi o salinitate mare. 



Aşa dar, în distribuţia faunei Mărei Negre se constată o zona- 

 litate bine pronunţată, care stă în legătură şi cu zonalitatea 

 mâlului mărei. 



Intre adâncimele de 55 şi 180'" e zona mâlului modiolic, care 

 înconjoară toată Marea Neagră şi se caracterizează printr'o faună 

 săracă, pitică, prăpădită ; aci sunt moluşti fragezi, trophon mici şi 

 frumos sculptaţi, ceriţi foarte mici, ofiuriie în cantităţi colosale, 

 sumedenie de ascidii, polychaete cu tnbuleţe de mâl. De la 64'" în 

 sus fauna începe să capete caracterul faunei litorale. Sub zona 

 mâlului modiolic se află zona mâluhii cenuşiu, lipicios, cu pete 

 negre şi cu Dreissene subfosile ; această zonă ocupă tot coborîşul 

 repede dintre curba batimerică de 180™ şi până la fundul plat din 

 centrul mărei. Fundul plat se află la adâncimile de 1.800 — 2.200"' 

 şi este acoperit cu un mâl închis cenuşiu-albastru. 



* 



Cercetările meteorologice asupra Mărei Negre au dat urmă- 

 toarele rezultate : 



Izotermele, cari caracterizează distribuţia temperaturilor dea- 

 supra Mărei Negre în Decembrie, arată o creştere a temperaturii 

 de la o^ în colţul de NV al mărei şi — 2,9^ în colţul de NE al 

 Mărei de Azov la -j- 8" în Caucaz şi Anatolia. In Ianuarie izoter- 

 mele se deplasează spre S, iar în Februarie spre N. Vara izoter- 

 mele conturează marea până în luna August, când ele încep să se 

 deplaseze spre S. In perioada Octombrie — Februarie aerul deasu- 



4 



