BULETINUL SOCIETĂŢH ROMÂNE DE ŞTIINŢE 497 



înainte, spre marea deschisă. Vânturile de la SE aduc în colţul NV al 

 mărei ape încălzite de lângă Anatolia şi Caucaz. 



Colţurile de NV şi de NE ale mărei în general sunt mai reci, din 

 pricina cantităţilor mari de apă rece, adusă de râurile Nipru, Bug. 

 Nistru, Dunărea, Don şi Cuban. Apele dela malul de S, SE şi SV 

 sunt mult mai calde din pricina încălzirii soarelui, căldurii adusă de 

 Bosfor şi a apelor calde, aduse de râurile Caucazului şi a Anatoliei. 



* ^ * 



Din cele spuse până acuma se vede bine rolul Bosforului pentru 

 vieaţa Mărei Negre. Prin Bosfor vine apa sărată din Mediterana şi 

 ies apele salmastre vechi; din pricina curentului bosforic bazinul 

 salmastru al Mărei Negre se transformă într'un bazin cu apă ocea- 

 nică. Apa nou venită se infectează cu H^S şi omoară fauna indi- 

 genă. Nu e departe momentul când Marea Neagră se va umple 

 complet cu apă oceanică. Atunci se va restabili circulaţia verticală 

 a apelor mărei, infecţia din apele mărei va dispare şi se va desvoltâ 

 fauna mediteraneană, fauna oceanică. Bosforul e vena şi artera 

 Mărei Negre : prin el se aduce o nouă vieaţă acestui bazin şi 

 moarte vieţei rămasă de la bazinul vechi salmastru, de la Marea 

 Basarabeană. 



Pentru Bosfor se poate prevede într'un viitor îndepărtat şi alt 

 rol: Marea Neagră va fi aluvionată, aluviunile vor micşora pe 

 încetul bazinul mărei, apele treptat vor fi scoase prin Bosfor 

 înapoi în Mediterana şi Bosforul se va transforma într'un râu 

 scurt, prin care se vor scurge apele dulci ale Europei centrale şi 

 răsăritene spre Mediterana, după cum prin Neva se scurg apele 

 dulci a le Rusiei de Nord. 



Mai este o parte interesantă în studiul Mărei Negre, anume 

 clima ţărilor împrejmuitoare. 



Litoralul de nord, de la Balcani şi până la Caucaz, prezintă o 

 mare depresiune cu stepe tipice, perfect desvoltate şi de întinderi 

 colosale. Litoralul de Sud prezintă un platou mare, muntos cu o 

 climă uscată de semipustiuri. La V şi E sunt munţi înalţi. Balcanii 

 şi Caucazul; aceştia din urmă prezintă un interes deosebit prin 

 natura sa, care este aci aşa cum nu se mai găseşte nicăeri în Europa. 

 De aceea mă voi ocupa mai amănunţit cu natura versantului maritim 

 al acestor munţi. 



