iuS BULETIN UI- SOCIETĂŢII KOMÂNE DE ŞTIINŢE 



Clima e maî caldă ca oriunde în Europa : umiditatea e din cele 

 mai mari din liuropa, contrar Gramului şi litoralului Mediteranei. 

 Din punct de vedere botanic, coasta caucaziană formează o re- 

 giune specială, numită colchidică, caracterizată prin aceea că flora 

 e veche, pliocenică şi chiar miocenică: flora ce acoperea Europa şi o 

 mare parte din Asia în epoca pliocenică s'a păstrat aci. 



In Batum temperatura medie anuală e de 14^,7, temperatura 

 medie a lunei August e de 23'^,7, iar a lunei Ianuarie de 5*^,9 ; 

 ian. a temperatura se scoboară foarte rar la o*^'. Precipitaţiunile 

 anuale sunt în medie de 2.400™°*, dar se întâmplă să fie şi de 

 4.000""" (în Dobrogea 400"""); deci, ca umiditate Batumul se asea- 

 mănă cu Norvegia, Scoţia, Portugalia, Piemontul, Dalmaţia, lava, 

 Bombey şi Calcuta. Ceeace este important e că ploile în cea mai 

 mare parte cad vara, şi iarna puţin ; aceasta face că iernile pe lito- 

 ralul caucazian al Mărei Negre sunt mai plăcute ca pe coasta de 

 Azur. 



Ca climă şi floră litoralul Batumului se aseamănă cu California, 

 peninsula Iberică, dar mai ales cu Japonia de sud şi cu China cen- 

 trală. De aceea s'a şi început aci încă din 1840 cultura ceaiului, 

 iar ultimul timp şi a bambului. Se mai cultivă şi alte plante japo- 

 neze: muşmula, care are un fruct foarte gustos, kaki, stejar de plută- 

 Toţi pomii roditori cari cresc în Europa se găsesc şi aci : de la 

 muşchiul regiunilor polare, până la portocale, mandarine şi palmieri. 



Flora litoralului caucazian e excesiv de luxuriantă, ca nicăeri în 

 Europa. Viţa creşte pe la marginile pădurilor, necultivată de ni- 

 meni, iar pădurile prin desimea sa amintesc djungliile tropicale. 

 Pădurile acoper tot litoralul, şi lupta cu ea e grea. Dacă un ogor 

 e lăsat necultivat un an sau doi, se acopere numai decât cu o pă- 

 durice foarte deasă de anin şi lapin [Pterocarya caucasica) 

 şi cu tufişuri de mure şi alţi arbuşti. Dacă se taie vreo pădure, 

 acel loc în câteva luni se acopere cu un desiş de nepătruns de soc 

 şi Phytolaca decandra. In 5 ani copacii ajung la 15™ înălţime, 

 iar bambu în 5 săptămâni ajunge la 8,5'''. Intre orăşelele Piţunda 

 şi Gagrî se făcuse o şosea bună de 30™ lăţime, dar ea a fost lă- 

 sată neîngrijită şi în 6 ani a dispărut complect; pădurea a acope- 

 rit'© cu totul, încât nu s'a putut cunoaşte locul, unde a fost şoseaua. 



De la Novorosiisc şi până la Ghelendjic litoralul se aseamănă 

 cu malul de S al Gramului : temperatura medie anuală e de 1 2*^,4, 



