60 



BULETINUL SOCIETĂŢII ROMANE DE ŞTIINŢE 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



OBSERVATORUL ASTRONOMIC ŞI METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA OCTCMVRIE 1911 st. n. 



Director: N. COCULESCU 



înălţimea barometrului deasupra nivelului Mării 82 metri 



Luna Octomvrle 1911 a fost caracterizată la Bucureşti In general printr'un timp foarte frumos, secetos şi mai cald ca 

 obiceiu. Temperatura lunară, 1207, Întrece cu aproape un sirad valoarea normală corespunzătoare, dedusă dintr'o perio;idă de 40 

 ani de observatiuni termomelrice, 1871— 1910. Limitele îatie cari a variat lempcratura acestei luni ia intervalul amintit mai s 

 sunt: 1602 (1896) şi 8)6 (1881). Mersul zilnic al temperaturii din cursul lune de care ne o-upăm s"a abătut do la acela care trei 

 să'l urmeză In mod normal. Intr'adevar, de unde în ziua de 9 termometrul se ridicase la ce;i mai înaltă valoare a temperaturii. 2t 

 în urma uaei ploi căzută în ziua următoare, timpii s'a răcit mult şl sa meniinut astfel în toi cursul decadei a doua; de la 17 la 

 am avut o perioadă de zile cu îngheţ Ş' brumă gro.isă, temperatura minimă din cursul lunei -200, având loc in ziua de 18- Cu in 

 perea decadei . treia timpul s'a încălzit din nou din ce în ce mai mult, aşa că inz'lele de la 25 ia 28 termometrul a ytins sau a ( 

 păşit 250. Temperaturile e.xt eme înregistrate în această lună s jnl cuprinse in limite normale, căci, de la 1877 încoace au lost mi 

 ani în cari termometrul s'a ridicat în O tomvrie mai sus ca acum, ajungând la 3303 In 1888, pe cănd cu 2 ani mai înainte ci se coi 

 rise la —600. Zile de vară ain avut in total 9 ; cu 5 mai mulie ca de obiceiu. Cantitatea totală de apă adun.ită in această lună, 14 n 

 esie cu peste 60 0/0 mai mică decât aceea ce se aduna în mod obşnuit. Cu toate acestea, cercetând datele observaţi, nilor ulon 

 tri^e din ultimi 47 de ani de cănd se fac aci asemenea observatiuni, vedem că in acest interval au fost 9 ani în cari luna Octomv 

 a fost şi mai lipsită de precipitatiuni atmosferice ca acum; excesiv de secetoase :iu fost acelea din anii 1873. 1808 şi 1!.K)7, în rari 

 a căzut decât picături. Au fost numai 3 zile cu cantităţi apreciabile de ap:i ; de obiceiu sunt 8. Presiunea atmosferi.'a lunară, 7.59 n 

 este cu 2 mm mai ridicată de cât valoarea normală. Coloana barometrică, în unele zile foarte ridicată, a vut o variaţiune de 21 m 

 între 770 mm în ziua âe 10 şi 749 ram la 28. Direcţiunea dominaută a văntului a fost WSW ( \ustruli, care a suflit în proportiune 

 4(J0/q din numă ui total de observajiuni. Inlr'o singiră zi, la l.'j, a sutlat vânt tare, cănd Crivăţul a atinî cea mai mare iute 

 din această lună, de peste 11 metri pe secundă. Umezeala aerului a fost cu 90/j mai mică, iar cerul inult mai puţin înnorat ca 

 obiceiu. Repartizate după gradul de înnora, e, am avut 18 zile senine, 12 noroase ţ>i numai una acoperită, pe cât timp în general s» 

 câte 11 din prima şi a doua categorie şi 9 din cei din urmă. Soarele s'a arătat în 30 de zile pe o durată totală de 268de ore, adică 

 99 de ore mai mult ca la mod normal. De la 1885 Încoace, niciodată in luna Oclomvrie durata de strălucire a soarelui n'a f 

 atât de mare ca acum. In 13 zile s'a notat rouă, în 6 brumă şi în două ceată. In dimineaţa zilei de 23, la Ui'30 tiinp oficial, insl 

 mentele sisraice ale Observatorului au înregistrat un slab cutremur de pământ de provenienţă depărtată. 



